Karyotype
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/21/DNA_human_male_chromosomes.gif/250px-DNA_human_male_chromosomes.gif)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b1/Human_karyotype_with_bands_and_sub-bands.png/250px-Human_karyotype_with_bands_and_sub-bands.png)
Karyotype er en beskrivelse av kromosomene i en celle eller en hel organisme.
På den måten beskrives antallet kromosomer og de forskjellige typene av kromosomer som en organisme har.
Hos et normalt menneske vil karyotypen være 44 autosomer og to kjønnskromosomer.
Bestemmelse av en karyotype settes vanligvis opp ved å dyrke celler, og så stoppe dem mens de er i metafase, en av fasene under celledelingen.
Bestemmelse av karyotyper er særlig viktig ved diagnostisering av enkelte typer kreft. Ofte er det numeriske endringer i kreftceller. Det betyr at enkelte kromosomer finnes i for få eller for mange kopier. Det kan også være strukturelle kromosomavvik i kreftceller. Dette kan være tap eller gevinst av visse deler av kromosomer. Det kan også være translokasjoner mellom kromosomer, som kan føre til dannelse av fusjonsgener. Sistnevnte er særlig vanlig i blodkreft (leukemi), lymfekreft og kreft fra bindevev (sarkomer).
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.