Glad
Glad er en norsk slekt som stammer fra Christopher Erikssønn Glad († 1619), sogneprest i Vågå i Gudbrandsdalen fra 1592.[1] Han var gift med Aaste Torstensdatter Morsing (død 1630), datter av Torsten Søfrensen Morsing [2] som var sogneprest i Ringebu fra 1557 til 1584, og i Gran på Hadeland fra 1584 til 1612.
Slektens annen generasjon
[rediger | rediger kilde]Christopher Erikssønn Glads og Aaste Torstensdatter Morsings ni barn var [3]
1. Hr. Erik Glad som var oppkalt etter sin farfar, fikk kommunitetet i København 1604, student i 1603 og dermed født omkring 1583. Han ble kapellan hos sin far i Vågå og etterfulgte ham i Vågå fra 1619 fram til sin død i 1627. Ugift.
2. Søren Glad [4], oppkalt etter en som student avdød morbror, Søfren Torstensen, tok borgerskap i Bergen i 1620 og må følgelig være født før 1595. Gift med Karen Mogens Skanke, datter av Jon Mogenssøn Skanke og Magdalena Andersdatter Foss. 3 sønner og en datter.
3. Hr. Knut Glad, f. 1595. Sogneprest i Vik i Sogn 1622 fram til sin død i 1657. Gift to ganger. Med Maria Bertelsdatter Mule, datter av Bertel Christenssøn Mule og Sissel Olufsdatter Glad. Sissel Olufsdatter Glad var for øvrig datter av borgermester i Oslo, Oluf Glad. Knut var også gift med Karen Nilsdatter Kolding. Knut hadde til sammen 9 barn, 4 sønner og 5 døtre.
4. Anna Glad, døde i 1631 i ekteskap fra ca. 1624 med hr. Christen Mule, sogneprest i Vågå. Hr. Christen Mule var bror til forannevnte Maria Bertelsdatter Mule.
5. Karen Glad, levde i 1676 i Solvorn i Sogn som enke etter Simon Nielsen. Simon Nielsen var fogd i Sogn og senere borger i Bergen.
6. Kirsten Glad [5], gift med Mogens Skanke, kapellan ved Korskirken i Bergen og deretter sogneprest til Luster fra 1645 fram til sin død i 1675. Mogens Skanke var bror til forannevnte Karen Skanke.
7. Ingeborg Glad [6] som var gift med hr. Størk Thomassen, student fra Bergens skole 1618, hører ved samme skole 1620, kapellan til Ørskog og til slutt sogneprest til Eivindvik i Sogn fra 1637 fram til sin død 1662. Etterkommere av disse tok også Glad som slektsnavn. To sønner, Gjert oppkalt etter sin fars svoger Gjert Morgenstierne, og Christopher.[7][8]
8. Margrethe Glad gift med Thue Ovesen Lund [9] som var sogneprest i Vang i Valdres. Deres datter Magdalene ble gift med Anders Petersen Wulfsberg. Etterkommere etter Margrethe og Thue er blant annet hele den norske slekten Wulfsberg.
9. Birgitte Glad [10] gift med Gjert Christophersen Morgenstierne. Fra dette paret stammer slekten Munthe af Morgenstierne, slekten Heiberg, samt en del linjer av slektene Munthe og Daae.
Slektsforskeren S. H. Finne-Grønn skrev i 1926 i "Norsk tidsskrift for genealogi, personalhistorie, biografi og literærhistorie" om "Slegten Glad – Wulfsberg, Morgenstierne" følgende:
«fra Vaage'presten hr. Christopher Glad stammer foruden Glad'er og Mule'r slegten Wulfsberg, slegten Munthe (Morgenstierne), slegten Heiberg og alt hva derfra igjen kommer i talrige andre kognatiske linjer, f.ex. Daae og Leganger. Biskop Ludvig Munthe i Bergen har været regnet for en av landets store patriarker, maaske den største, men hr. Christopher Glad distancerer ham, ja slaar ham ganske af marken! Thi med baade Munthe'rne og Heiberg'ene til efterslegt vil ingen kunne gjøre hr. Christopher rangen stridig som primus inter pares blandt landets patriarker.» [3]
Andre med slektsnavnet Glad
[rediger | rediger kilde]Det er usikkert om stamfaren Christopher Erikssønn Glad var bror til Oluf Glad (ca. 1545- ca. 1594), som var fogd og borgermester i Oslo fra 1578 til 1579. Dennes datter Anna (1570- ?) var annen kone til biskop Jens Nilssøn. Olufs sønn Hans Glad (1567–1630) var lagmann i Bergen og har etterkommere.
Det har eksistert også flere andre norske personer med etternavnet Glad og uten kjent slektsforbindelse til Christopher Erikssønn Glad og Aaste Torstensdatter Morsing.
Utvalgte etterkommere av Christopher Erikssønn Glad
[rediger | rediger kilde]- Troels Sørensønn Glad (død 1697), sogneprest i Eivindvik,
- Hans Glad, borgermester i Oslo fra 1701 til 1710 og assessor i overhoffretten 1702
- Ole Glad (1688–1742), sogneprest i Sigdal
- Fredrik Glad (1760–1840), gårdbruker, industrimann og stortingsmann,
- Hans Glad (1724–1783), sogneprest i Lom
- Karl Glad, jurist og næringslivsleder
Slektsvåpen
[rediger | rediger kilde]Fra siste del av 1700-tallet har slektsmedlemmer brukt et våpenskjold med i blått skjold en hjort stående foran to trær, alt av sølv (?). Som hjelmtegn en oppvoksende sølv (?) hjort. I slekten er også brukt tre flagg som hjelmtegn.
Slektstre
[rediger | rediger kilde]Slekten stammer fra sogneprest til Vågå, Christopher Erikssønn Glad.
- Christopher Erikssøn Glad (ca. 1555-1619) gift med Aaste Torstensdatter Morsing (d. 1630)
- Anna Christophersdatter Glad (ca. 1605-1631) gift med Christen Berthelsen Mule (ca. 1595-1643)
- Birgitte Christophersdatter Glad (f. 1601) gift med Giert Morgenstierne
- Christopher Giertsen Morgenstierne (1628-1684) gift i 1660 med Øllegaard Jansdatter Teiste (f. 1641)
- Christopher Giertsen Morgenstierne d.e. (1619-1679) gift 1. gang i 1653 med Birgitte Andersdatter Fuhr, og 2. gang i 1657 med Birgitte Ludvigsdatter Munthe datter av biskop Ludvig Munthe. 10 barn i 2. ekteskap som alle tok slektsnavnet Munthe etter sin mor. Se slekten Munthe for etterkommere
- Ludvig Munthe (1657-1708)
- Birgitte Munthe (1686-1770) gift med Anders Daae (1680-1763). Se slekten Daae for etterkommere.
- Christopher Munthe (1688-1754) gift med Christine Ørbech (1690-1740)
- Margrethe Marie Munthe (1716-1773) gift med Hans Schreuder Leganger (1700-1780). Se slekten Leganger (slekt).
- Otto Munthe (1659-1733) sogneprest i Fron.
- Bredo von Munthe af Morgenstierne (1701-1657) gift med Anna Dorothea Smith (1714-1777). Bredo var stamfar til slekten von Munthe af Morgenstierne
- Otto Christopher von Munthe af Morgenstierne (1735-1809) og Christine Bodilla Birgitte de Flindt (1748-1819)
- Bredo Henrik von Munthe af Morgenstierne (1774-1835) og Cathrine Elisabeth Fries (1781-1840)
- Ottilia Pauline Christine von Munthe af Morgenstierne (1804-1886) og Peder Carl Lasson (1798-1873) av slekten Lasson
- Christian Lasson (1830-1893) og Anastasia Alexandra Cathrine Henriette von Munthe af Morgenstierne (1838-1881) av slekten von Munthe af Morgenstierne (1839-1922)
- Per Lasson (1859-1883), komponist
- Oda Lasson (1860-1935)
- Alexandra Lasson (1862-1955) gift med Frits Thaulow
- Caroline Lasson (1871-1970), bedre kjent som Bokken Lasson
- Julie Cathrine Caroline Lasson (1842-1922) og Michael Skjelderup Hansson (1839-1922). Se slekten Hansson (slekt fra Trondheim).
- Christian Lasson (1830-1893) og Anastasia Alexandra Cathrine Henriette von Munthe af Morgenstierne (1838-1881) av slekten von Munthe af Morgenstierne (1839-1922)
- Augusta Julie Georgine von Munthe af Morgenstierne (1812-1885) og Frederik Stang (1808-1884). Se slekten Stang (slekt fra Halden) for etterkommere.
- Ottilia Pauline Christine von Munthe af Morgenstierne (1804-1886) og Peder Carl Lasson (1798-1873) av slekten Lasson
- Bredo Henrik von Munthe af Morgenstierne (1774-1835) og Cathrine Elisabeth Fries (1781-1840)
- Otto Christopher von Munthe af Morgenstierne (1735-1809) og Christine Bodilla Birgitte de Flindt (1748-1819)
- Bredo von Munthe af Morgenstierne (1701-1657) gift med Anna Dorothea Smith (1714-1777). Bredo var stamfar til slekten von Munthe af Morgenstierne
- Birgitte Munthe (1662-1696) gift med Georg Fredrik von Krogh (1653-1721)
- Georg Fredrik von Krogh (1687-1768)
- Georg Fredrik von Krogh (1732-1818)
- Georg Fredrik von Krogh (1687-1768)
- Ludvig Munthe (1657-1708)
- Claus Giertsen Morgenstierne (f. 1619)
- Maren Giertsdatter Morgenstierne (1630-1670) gift i 1657 med Anders Søffrensson (1630-1688) sorenskriver i Indre Sogn. Se slekten Heiberg for etterkommere.
- Birgitte Heiberg (1670-1727) gift med Oluf Larssøn (1669-1727)
- Christine Marie Heiberg (1700-1737) gift med Jens Fabricius (1677-1733)
- Peder Heiberg Fabricius (1730-1790) gift i 1767 med Johanne Margrethe Borchgrevink (f. 1745)
- Cecilie Cathrine Fabricius (1771-1843) gift med Johan Mølmann Lysholm (1763-1839)
- Henrik Lysholm (1790-1860)
- Eleonore Christiane Fabricius (1776-1826) gift med Hans Christian Ulrik Midelfart (1772-1823) av slekten Midelfart
- Cecilie Cathrine Fabricius (1771-1843) gift med Johan Mølmann Lysholm (1763-1839)
- Peder Heiberg Fabricius (1730-1790) gift i 1767 med Johanne Margrethe Borchgrevink (f. 1745)
- Christine Marie Heiberg (1700-1737) gift med Jens Fabricius (1677-1733)
- Gert Heiberg (1660-1724) gift i med Sophie Rønne
- Christen Helberg (1692-1747) gift med Catharina Rachløw (1687-1753)
- Christen Heiberg (1725-1785) gift med Engel Marie Christie (1737-1780)
- Magdalene Margrethe Christie Heiberg (1766-1843) gift med Ditmar Kahrs (1746-1825)
- Christen Helberg Kahrs (1790-1853) gift med Inger Marie Strøm (1795-1874)
- Sara Magdalene Kahrs (1817-1895) gift med Johannes Christian Henrik Berg (1817-1897)
- Johanne Henriette Berg (f. 1859) gift med Jacob Pavel Friis (1827-1912)
- Carlotte Louise Friis (1879-1968) gift med Thomas Bang-Hansen (1873-1964)
- Arne Bang-Hansen (1911-1990)
- Carlotte Louise Friis (1879-1968) gift med Thomas Bang-Hansen (1873-1964)
- Johanne Henriette Berg (f. 1859) gift med Jacob Pavel Friis (1827-1912)
- Sara Magdalene Kahrs (1817-1895) gift med Johannes Christian Henrik Berg (1817-1897)
- Christen Helberg Kahrs (1790-1853) gift med Inger Marie Strøm (1795-1874)
- Magdalene Margrethe Christie Heiberg (1766-1843) gift med Ditmar Kahrs (1746-1825)
- Christen Heiberg (1725-1785) gift med Engel Marie Christie (1737-1780)
- Christen Helberg (1692-1747) gift med Catharina Rachløw (1687-1753)
- Mathias Heiberg (1667-1722) gift med Helene Stigsten (1660-1741)
- Peder Heiberg (1668-1729) gift med Anna Michelsdatter Rasch (1678-1749)
- Søren Heiberg (1657-1713) gift 1. gang i 1693 med Kirsten Hanning (1674-1701), og 2. gang i 1703 med Birgitte Margrethe Linde (1680-1713)
- Birgitte Heiberg (1670-1727) gift med Oluf Larssøn (1669-1727)
- Torger Giertsen Morgenstierne (d. 1688)
- Erik Christophersen Glad (ca 1583-1627) som var oppkalt etter sin farfar, fikk kommunitetet i København 1604, student i 1603 og dermed født omkring 1583. Han ble kapellan hos sin far i Vågå og etterfulgte ham i Vågå fra 1619 fram til sin død i 1627. Ugift.
- Karen Christophersdatter Glad levde i 1676 i Solvorn i Sogn som enke etter Simon Nielsen. Simon Nielsen var fogd i Sogn og senere borger i Bergen.
- Kirsten Christophersdatter Glad (ca. 1595-1688)
- Ellen Andersdatter (1624-1684) gift med Henrik Nitter
- Knud Christophersen Glad (1595-1657) Sogneprest i Vik i Sogn1622 fram til sin død i 1657. Gift to ganger. Med Maria Bertelsdatter Mule, datter av Bertel Christenssøn Mule og Sissel Olufsdatter Glad. Sissel Olufsdatter Glad var for øvrig datter av borgermester i Oslo, Oluf Glad. Knut var også gift med Karen Nilsdatter Kolding. Knut hadde til sammen 9 barn, 4 sønner og 5 døtre.
- Hans Glad (1655-1710) gift med Anne Maria Tønder (1667-1691)
- Margrethe Glad (1698-1760) gift med Justus Gotthard Treschow (1692-1730)
- Maria Treschow (1723-1779) gift med Anders Huus (1731-1795)
- Fredrik Glad (1760-1840)
- Marie Elisabedth Glad (1782-1847) gift med Jørgen von Senden Wetlesen (1787-1864). Eier av gården Abildsø i Oslo
- Frederik Wetlesen (1815-1890) gift med Minna (Annette Wilhelmine) von Bülow datter til den danskfødte marineoffiseren og skipsføreren Ludvig Wilhelm Bülow (1790–1834). Se Minna Wetlesen
- Christian Glad (1794-1866), generalmajor, kommandant på Akershus 1854, beplantet området på Akershus festning.
- Marie Elisabedth Glad (1782-1847) gift med Jørgen von Senden Wetlesen (1787-1864). Eier av gården Abildsø i Oslo
- Fredrik Glad (1760-1840)
- Maria Treschow (1723-1779) gift med Anders Huus (1731-1795)
- Margrethe Glad (1698-1760) gift med Justus Gotthard Treschow (1692-1730)
- Hans Glad (1655-1710) gift med Anne Maria Tønder (1667-1691)
- Margrethe Christophersdatter Glad (1610-1681) gift med Thue Ovesen (1592-1680)
- Malene Thuesdatter Lund (1635-1702) gift med Anders Wulfsberg (1635-1676)
- Maren Wulfsberg (f. 1655)
- Peder Wulfsberg (1666-1699) gift med Maren Bølling
- Thue Wulfsberg (1660-1704) gift med Guri Jacobsdatter Moss (d. 1720). 14 barn
- Andreas Wulfsberg (1683-1742) gift med Martha Hoen
- Niels Wulfsberg (1715-1784) gift med Abigail Achton (1718-1783)
- Jacob Wulfsberg (1751-1826)
- Niels Wulfsberg (1775-1852)
- Gregers Winther Wulfsberg (1780-1846), eidsvollsmann og amtmann
- Jensine Sophia Wulfsberg (1812-1902) og Harald Gram (1818-1900)
- Gregers Winther Wulfsberg Gram (1846-1929) og Antoinette Augusta Brodtkorb (1857-1938)
- Harald Gram (1887-1961) og Ingrid Sønderaall (1888-1969)
- Gregers Gram (1917-1944), motstandsmann
- Harald Gram (1887-1961) og Ingrid Sønderaall (1888-1969)
- Gregers Winther Wulfsberg Gram (1846-1929) og Antoinette Augusta Brodtkorb (1857-1938)
- Jensine Sophia Wulfsberg (1812-1902) og Harald Gram (1818-1900)
- Jacob Wulfsberg (1751-1826)
- Niels Wulfsberg (1715-1784) gift med Abigail Achton (1718-1783)
- Andreas Wulfsberg (1683-1742) gift med Martha Hoen
- Malene Thuesdatter Lund (1635-1702) gift med Anders Wulfsberg (1635-1676)
- Ingeborg Christophersdatter Glad gift med Størk Thomassen, student fra Bergen skole 1618, hører ved samme skole 1620, kapellan til Ørskog og til slutt sogneprest til Eivindvik i Sogn fra 1637 fram til sin død 1662. Etterkommere av disse tok også Glad som slektsnavn.
- Christopher Størksen (1630-1665), klokker i Vågå. Etterlot seg ved skifte 5. oktober 1665 enken Aagot Pedersdatter og 3 barn.
- Størk Christophersen Glad (1661-1733) og Maren Povelsdatter Terningen (d. 1745). Familien Glad fra Elverum er etterkommere etter Størk. (Se s. 353-355 i «Elverum : en bygdebeskrivelse. 1 : Gaardhistorie med ættetavler» av S. H. Finne-Grønn og «En gammel militærslægt i Elverum» av Hartvig Munthe)
- Povel Størksen Glad (1707-1755) og Sille Methea Løgting (1711-1787)
- Størk Povelsen Glad (1730-1815) og Birthe Hansdatter Bech (1728-1789)
- Povel Størksen Glad (1764-1833) og Johanne Larsdatter Strand (1761-1836)
- Størk Povelsen Glad (1797-1859) og Eli Sveen (1800-1883)
- Christopher Oppen Glad (1831-1890) og Annethe Jørgine Syversen (f. 1842)
- Karl Johan Glad (1873-1950) politimester i Drammen, og Ragnhild Tonette Lunde (1882-1964)
- Knut Paul Glad (1907-1990) dommer i Oslo byrett, og Guldborg Ragnfrid Norderhaug (1907-1981)
- Karl Glad (f. 1937)
- Per Størk Glad (1908-1994), handelsdirektør i Oslo, og Ingrid Schjelderup Bernt (1910-1990)
- Knut Paul Glad (1907-1990) dommer i Oslo byrett, og Guldborg Ragnfrid Norderhaug (1907-1981)
- Karl Johan Glad (1873-1950) politimester i Drammen, og Ragnhild Tonette Lunde (1882-1964)
- Christopher Oppen Glad (1831-1890) og Annethe Jørgine Syversen (f. 1842)
- Størk Povelsen Glad (1797-1859) og Eli Sveen (1800-1883)
- Povel Størksen Glad (1764-1833) og Johanne Larsdatter Strand (1761-1836)
- Størk Povelsen Glad (1730-1815) og Birthe Hansdatter Bech (1728-1789)
- Povel Størksen Glad (1707-1755) og Sille Methea Løgting (1711-1787)
- Karen Christophersdatter Glad, f. 1663 i Vågå.
- Peder Christophersen Glad, f. 1665 i Vågå. Underoffiser i Elverum,
- Størk Christophersen Glad (1661-1733) og Maren Povelsdatter Terningen (d. 1745). Familien Glad fra Elverum er etterkommere etter Størk. (Se s. 353-355 i «Elverum : en bygdebeskrivelse. 1 : Gaardhistorie med ættetavler» av S. H. Finne-Grønn og «En gammel militærslægt i Elverum» av Hartvig Munthe)
- Gjert Størksen, levde i 1699 i Ringebu.
- Christopher Størksen (1630-1665), klokker i Vågå. Etterlot seg ved skifte 5. oktober 1665 enken Aagot Pedersdatter og 3 barn.
- Søren Christophersen Glad (ca. 1595-1663), tok borgerskap i Bergen i 1620. Fikk jordegods i Evenvik fra 1637 til sin død i 1663. Gift med Karen Skanke, en datter av Jon Mogenssøn Skanke og Magdalena Foss, datter av biskop Anders Foss.
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ E. A. Thomle (1909). «"Lidt om familien Glad i Norge", Norsk tidsskrift for genealogi, personalhistorie, biografi og literærhistorie (Hefte 4)». www.nb.no. s. 314–328. Besøkt 5. august 2021.
- ^ Bang, A. Chr. (Anton Christian). «Den norske kirkes geistlighed i reformations-aarhundredet (1536-1600) : biografiske, kulturhistoriske og kirkehistoriske oplysninger». www.nb.no. Alb. Cammermeyers forlag (Lars Swanstrøm). Besøkt 5. august 2021.
- ^ a b Finne-Grønn, S.H. (1926). «"Slegten Glad - Wulfsberg, Morgenstierne", Norsk tidsskrift for genealogi, personalhistorie, biografi og literærhistorie (III bind, hefte 1)». www.nb.no. s. 28-37. Besøkt 5. august 2021.
- ^ De Robelin, Roger (1995). «Skanke ätten : till minne av Peder Fastesen (Skanke) (1661-1733) som för 304 år sedan sommaren 1691 uppdagade Christianus quintus gruva vid Røros kopparverk». www.nb.no. s. 331. Besøkt 5. august 2021.
- ^ De Robelin, Roger (1995). «Skanke ätten : till minne av Peder Fastesen (Skanke) (1661-1733) som för 304 år sedan sommaren 1691 uppdagade Christianus quintus gruva vid Røros kopparverk». www.nb.no. s. 333. Besøkt 5. august 2021.
- ^ Kleiva, Ivar (1996). «Gulen i gammal og ny tid : gards- og ættesoga. B. 1». www.nb.no. Gulen kommune. s. 204. Besøkt 5. august 2021.
- ^ Finne-Grønn, S.H. (Stian Herlofsen) (1914). «Elverum : en bygdebeskrivelse. 1 : Gaardhistorie med ættetavler». www.nb.no. Cammermeyer. Besøkt 5. august 2021.
- ^ Munthe, Hartvig (1905). «En gammel militærslægt i Elverum». www.nb.no. Særaftryk af Østlandske tidende. Besøkt 5. august 2021.
- ^ Wulfsberg, Aagot (1940). «Slekten Wulfsberg : genealogisk-biografisk samling». www.nb.no. Besøkt 5. august 2021.
- ^ Munthe, Sverre (1994). «Familien Munthe i Norge». www.nb.no. s. 361. Besøkt 5. august 2021.
Litteratur
[rediger | rediger kilde]- Oberst Hartvig Andreas Munthe, «En gammel militærslægt i Elverum», Særtrykk av Østlandske Tidende, Elverum 1905
- S. H. Finne-Grønn, Elverum – en bygdebeskrivelse (1909), s. 353
- E. A. Thomle, «Lidt om familien Glad i Norge», Norsk Tidsskrift for Genealogi, Personalhistorie, Biografi og Literærhistorie, bind I, Christiania 1906, s. 314-328
- S. H. Finne-Grønn, «Slegten Glad – Wulfsberg, Morgenstierne», Norsk Tidsskrift for Genealogi, Personalhistorie, Biografi og Literærhistorie, bind III, Oslo 1926, s. 28-37
- K. Bloch, «Av Glad'ske papirer. Bidrag til en slektsbiografi». Norsk Slektshistorisk Tidsskrift, 15:25-52 (1955)
- Hans Cappelen: Norske slektsvåpen, Oslo 1969 (2. opplag 1976), side 104
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.