Skien flyplass, Geiteryggen
Skien flyplass, Geiteryggen Geiteryggen | |||
---|---|---|---|
![]() Terminalbygget på Geiteryggen | |||
IATA: SKE – ICAO: ENSN | |||
Basisdata | |||
Flyplasstype | Sivil | ||
Eier | Skien kommune | ||
Operatør | Grenland Luftsportssenter AS | ||
Betjener | Skien, Telemark | ||
Høyde | 129,5 m / 425 ft | ||
59°11′6″N 9°34′1″Ø | |||
Rullebane(r) | |||
Retning | Lengde | Banedekke | |
m | ft | ||
01/19 | 1 372 | 4 501 | Asfalt |
Statistikk (2011) | |||
Passasjerer | 46 995 | ||
Flybevegelser | 7 361 | ||
Frakt (tonn) | 0,7 | ||
Nettside | |||
www.glss.no/ | |||
![]() Skien lufthavn, Geiteryggen 59°11′06″N 9°34′02″Ø | |||
Sjekk lokale AIP for siste oppdateringer |
Skien flyplass, Geiteryggen (IATA: SKE, ICAO: ENSN) ligger i utkanten av Skien i Telemark, ca. 2,5 km sørvest for Skien sentrum. Grenland Luftsportssenter AS driver flyplassen og er konsesjonsinnehaver. Selskapet overtok driften fra Skien kommune i 2015, og Geiteryggen ble da samtidig nedgradert fra lufthavn til flyplass. Til tross for at selskapet overtok driften av flyplassen, gjenstår fortsatt Skien kommune som eneeier.
Flyplassen har tidligere hatt både nasjonale og internasjonale destinasjoner, men disse er nå nedlagt. Widerøe trafikkerte inntil 28. juni 2015 Geiteryggen med 50 seters Dash 8-300, med daglige avganger til Bergen. Tidligere har det vært flere andre operatører som Vildanden, Danish Air Transport (DAT), Helitrans, Norving, Guard Air og Guard Systems. Flyplassen er åpen for all GA-trafikk.
Historie
[rediger | rediger kilde]Første fly som besøkte Skien landet på Gråtenmoen i 1914. Det var en flyoppvisning av Chanteloup. På 1930-tallet var det en rekke flystevner og oppvisninger på Børsesjø litt utenfor Skien. I 1928 ble det foreslått flyplass på Herøya i samband med Norsk Hydros utbygging av området. Lokale krefter med tilslutning fra offentlige myndigheter forsto at lufttrafikk var en del av framtidens infrastruktur og regionens økonomiske vekst, og foreslo en flyplass på Geiteryggen i 1936. På grunn av forsinkelser og andre verdenskrig ble det ikke noen utbygging.
I 1946 ble Telemark Flyselskap etablert for å starte en lokal flyplass. Sjøfly brukte i mellomtiden Skiens kanaler og elver for å nå byen med varer og passasjerer, og Skien hadde egen sjøflyhavn. Den lokale flyklubben, Grenland Flyklubb (grunnlagt i 1946) startet flyvninger på Geiteryggen i 1952. Det første flyet, en toseter Piper Cub, landet 7. februar 1952.
Kommersiell flyvirksomhet har foregått på Geiteryggen siden 1952. Fra starten var driften forbundet med Snorre Kjetilson og hans kone Reidun og deres selskap Fjellfly (1952–1972). Etter en treg start opererte selskapet på det meste 14 fly av variert størrelse (1965) og hadde daglige flyruter til Oslo og Hamar. De opererte også charterfly og godstransport. Området ble raskt en lokal attraksjon med fly og to bjørner (Tasselass og Bamsefar) som ble holdt i en inheginng ved flyplassen. Kafeteriadrift var også en viktig inntektskilde. I 1972 besøkte flypioneren Bernt Balchen flyplassen og anbefalte utbygging av flyplassen. Fjellfly ble slått konkurs i 1972.
I 1980 bedrev Norving (1976–1988), den gang Norges tredje største flyselskap, syv daglige flyvninger til Oslo, og Skien var flyselskapets tekniske hovedbase. I 1987 hadde Skien lufthavn 60 000 passasjerer. Etter at Norving la ned sin virksomhet, opererte Norsk Air (senere Widerøe Norsk Air) en tid fra flyplassen før de flyttet til Sandefjord lufthavn, Torp i 1993. I 1996 opererte flyselskapet Sun-Air i en kort tid direkte ruter til København fra Skien. Teddy Air (Golden Air) opererte også fra flyplassen før de flyttet til Fagernes og senere avviklet driften. I 1999 flyttet Guardair også til Torp. Bergen Air Transport opererte inntil desember 2004, da det ble klart at et lokalt initiativ ville ta over.
Flyplassen var opprinnelig et interkommunalt samarbeid mellom Skien, Porsgrunn og Bamble kommuner, men i de senere årene har Skien kommune operert som eneeier. Samarbeidet opphørte april 2002, og flyplassen ble «nedlagt». Ønsket om fornyet aktivitet gjorde at flyplassen raskt oppsto igjen, men denne gang med Skien kommune som hovedeier. I løpet av årene Geiteryggen har eksistert, er det blitt investert rundt 80-90 millioner kroner i terminalbygninger og annen infrastruktur.
I januar 2005 besluttet lokale forretningmenn med støtte fra lokale myndigheter å investere i et lokalt flytilbud, Vildanden, med daglige avganger til Bergen. Selskapet ble startet i samarbeid med Coast Air og senere DAT (DOT). I 2007 økte selskapet kapasiteten ytterligere, med et nytt fly og daglige avganger til Stavanger, Molde og tre ganger i uken til Stockholm. Fra november 2007 kuttet selskapet ut Molde som destinasjon, og byttet flyplass i Stockholm fra Arlanda lufthavn til Bromma lufthavn. Ruten til Stockholm ble nedlagt i august 2009.
Kommunestyret i Skien har pålagt sitt eget eiendomsselskap Kontorbygg AS å overta Skien lufthavn Geiteryggen, noe som gjør at det er nødvendig å ettergi 15 millioner i gjeld før overtakelsen er i orden. I mellomtiden har Kontorbygg AS utbetalt rundt 13 millioner til flyplassen, hvilket er å regne som utbytte. Det er imidlertid ikke betalt skatt av dette beløpet.[trenger referanse]
Flyplassen er også ofte brukt av politihelikopteret som tanker drivstoff. Ambulansefly og ambulansehelikopter er også ofte nedom. Begge disse etater har uttalt i en rapport at Geiteryggen er viktig for dem.[trenger referanse]
En hangar ble bygget i 2017 for å avise og vaske fly.[1]
Passasjertall
[rediger | rediger kilde]I norsk sammenheng er Geiteryggen på 19.-plass i størrelse hva gjelder passasjertall. Da er 48 norske flyplasser regnet med. Det er 5 norske flyplasser som går i pluss eller balanse.
- Passasjertall i 2005: 14 371[trenger referanse]
- Passasjertall i 2006: ca. 30 000[trenger referanse]
- Passasjertall i 2007: 56 000[trenger referanse]
Flyselskaper og destinasjoner
[rediger | rediger kilde]Per 2. april 2018 er det ingen passasjerruter til- og fra Skien lufthavn.
Flyselskap og operatører
[rediger | rediger kilde]Flyplassen er drevet av de 3 foreningene som opererer på plassen under virksomheten Grenland Luftsportssenter as (www.glss.no)
Eastern Warbirds of Norway (EWON) er en forening som drifter og holdt operativ Norges eneste jagerfly av typen L-29 Delfin, et tsjekkisk militært jet treningsfly. Foruten denne maskinen har foreningen en Antonov-2 og en Yak-52.
Grenland Flyklubb og Grenland Fallskjermklubb driver også med flysportsaktiviteter på flyplassen. Foreningen for Luftfart i Telemark åpnet et museum i terminaldelen på lufthavna i januar 2009.
Fra november 2009 vil flyplassen bli lørdagsstengt av økonomiske grunner. Klubbene som har sin base på Geiteryggen hevder at dette vil få katastrofale følger for dem.[2]
Mellom 20 og 30 arbeidsplasser er direkte eller indirekte knyttet til flyplassen. Kommunen får leieinntekter fra en god del av bygningene.
Fasiliteter på plassen er restaurant, bilutleie og gratis parkering.
Flyselskaper som tidligere har operert fra Skien lufthavn, Geitryggen, er: Fjellfly, Norving, Norsk Air, Guard Air, Teddy Air, Golden Air, Sun-Air, Coast Air og European Executive Express (EEE).
I 2011 ble Vildanden slått konkurs, og Danish Air Transport etablerte ruter til Bergen og Stavanger med 46-seters ATR 42-300. Etter hvert etablerte også Widerøe seg på Geiteryggen, og fløy i direkte konkurranse med DAT. Det førte til at DAT i første omgang la ned ruten til Bergen. Senere la de også ned Skien-Stavanger, i forbindelse med at de la ned ruten mellom Florø og Stavanger.
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ «Denne norske vaskehallen kan avise et fly på under seks minutter». Teknisk Ukeblad. 2. april 2017. Besøkt 8. april 2017.
- ^ -Dette er full krise[død lenke], Telemarksavisa den 2009-10-02.
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]Internasjonale lufthavner | |
---|---|
Nasjonale lufthavner | |
Regionale lufthavner | |
Lokale lufthavner | |
Mindre flyplasser | |
Helikopterplasser |
|
Sjøflyplasser |
|
Oversjøiske flyplasser | |
Militære flystasjoner | |
Ikke godkjente flyplasser | |
Tidligere flyplasser | |
Fremtidige flyplasser |
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.