Epiģenētika
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fc/Epigenetic_mechanisms.png/300px-Epigenetic_mechanisms.png)
Epiģenētika ir mūsdienu bioloģijas zinātne, kas pēta gēnu aktivitātes, kuras nav saistītas ar DNS primārās struktūras izmaiņām.[1] Epiģenētika ir zinātne par to, kā vides signāli atlasa, modificē un regulē gēnu darbību. Epiģenētika palīdz skaidrot, kā no vienas šūnas (cilmes šūnas) veidojas daudzšūnu organisms, kurš sastāv no ļoti atšķirīgām pēc funkcijas un uzbūves šūnām, kā arī šūnu reakciju uz vides faktoru ietekmi.[2] Epiģenētika pēta, kas kontrolē "gēnu aktivizāciju no DNS "ārpuses", signālus (ķīmiskus vai elektromagnētiskus), kuri ieslēdz un izslēdz gēnus."
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ Epigenetics (angliski)
- ↑ «Epiģenētika un histonu deacetilāzes (latviski)». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 16. martā. Skatīts: 2015. gada 12. aprīlī.
Ārējās saites
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Epiģenētika.
- Encyclopædia Britannica raksts (angliski)
- Encyclopædia Universalis raksts (franciski)
|
|
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.