Jaltos konferencija
![]() |
Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į patikimus šaltinius. Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d2/Yalta_summit_1945_with_Churchill%2C_Roosevelt%2C_Stalin.jpg/300px-Yalta_summit_1945_with_Churchill%2C_Roosevelt%2C_Stalin.jpg)
Jaltos konferencija, kartais vadinama Krymo konferencija ar slaptu pavadinimu „Argonautų susitikimas“, buvo 1945 m. vasario 4–11 d. Livadijos rūmuose vykęs karinis JAV, Jungtinės Karalystės ir Tarybų Sąjungos vyriausybių vadovų – prezidento Franklino Ruzvelto, premjero Vinstono Čerčilio ir TSRS vadovo Josifo Stalino – susitikimas.
Pagrindiniai tikslai ir susitarimai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Jaltos konferencijoje „didysis trejetas“ aptarė ir susitarė dėl šių dalykų:
- Po karo, pirminė nacistinei Vokietijai iškelta sąlyga bus besąlyginė kapituliacija. Vėliau ji bus padalinta į tris Sąjungininkų kontroliuojamas dalis;
- Stalinas sutiko dėl ketvirtosios, Prancūzijos kontroliuojamos zonos Vokietijoje ir Austrijoje, tačiau ji turėtų būti suformuota iš amerikiečių ir britų teritorijų;
- Vokietija bus demilitarizuota ir denacifikuota (kultūriniu, ekonominiu bei politiniu atžvilgiu išlaisvinta nuo nacistinės ideologijos);
- Vokietijos reparacijų dalį sudarys neatlyginamas šios šalies kariuomenės darbas nuo Vokietijos nukentėjusiose valstybėse;
- Už kompensacijas atsakinga taryba bus sudaryta ir dirbs Rusijoje;
- Bus reorganizuota Laikinoji Lenkijos vyriausybė, sukurta Raudonosios Armijos;
- Rytinė Lenkijos siena eis ties Kerzono linija, už tai valstybės teritorija bus praplėsta vakaruose, Vokietijos žemėse;
- Čerčilis pareikalavo Lenkijoje laisvų rinkimų;
- Iš TSRS ir Jugoslavijos per karą emigravę gyventojai turės būti perduoti savo šalims, nepriklausomai nuo jų apsisprendimo;
- Ruzveltas gavo Stalino pažadą dalyvauti Jungtinių Tautų politikoje;
- Stalinas paprašė visoms 16-kai Socialistinių Tarybų Sąjungos Respublikų suteikti JTO narių statusą. Tai buvo apsvarstyta, tačiau 14 Sąjungai priklausančių respublikų nebuvo priimta į JTO;
- Stalinas sutiko prisidėti prie karo su Japonijos imperija, kai nuo Vokietijos pralaimėjimo praeis 90 dienų;
- Turėjo būti įkurtas Vokietijos padalijimo komitetas, kurio tikslas buvo padalinti Vokietijos žemes į keletą atskirų dalių, kontroliuojamų nugalėtojų Sąjungininkų. Apačioje pavaizduota keletas padalijimo planų:
-
Faktiškai pasirinktas Vokietijos padalijimo į Sąjungininkų kontroliuojamas zonas planas:Prancūzijos zona (du eksklavai)Jungtinių Valstijų zonaSąjungininkų administruojama Austrija
-
Henrio Morgentau pasiūlytas padalijimo planas:Šiaurės VokietijaPietų VokietijaTarptautinė zonaVokietijos teritorijos, perduotinos kitoms valstybėms: (Saro kraštas Prancūzijai, Aukštutinė Silezija Lenkijai, Rytų Prūsija Lenkijai ir SSRS)
Taip pat skaitykite
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.