Tengerszint-emelkedés
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0f/Recent_Sea_Level_Rise.png/300px-Recent_Sea_Level_Rise.png)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1d/Post-Glacial_Sea_Level.png/300px-Post-Glacial_Sea_Level.png)
A tengerszint-emelkedés a globális felmelegedés egyik jelentős hatása.
A tengerszint-emelkedés mértéke
[szerkesztés]A Föld története során a szélsőséges kiterjedéseket tekintve 300-400 méteres tengerszint változás történt. Az utolsó jégkorszakban – 20 ezer évvel ezelőtt – a szárazföldeken felhalmozódott jég hatására a tengerszint 125 méterrel volt a jelenleginél alacsonyabban.[2] A leggyorsabb ismert vízszint növekedés 13,5-14,7 ezer évvel ezelőtt egy kb. 400-500 éves időtartamban történt, amit a világtenger szintje évente 4-6 centiméterrel nőtt, összesen 16-25 méteres emelkedést produkálva.
Az 1800-as években 6 centiméter, az 1900-as években 20 centiméter volt az átlagos vízszint emelkedés. [3]
A Potsdami Éghajlati Hatáskutató Intézet munkatársa Stefan Rahmstorf tanulmánya szerint a tengerek szintje 2090-ig 50 és 140 cm között emelkedik.[4][5]
"Az eddig alkalmazott számítógépes modell még a jelenleg tapasztalható szint-emelkedést (ami 20 cm – 1900 óta) is alulbecsülte" – mondta Rahmstorf. "Vannak még a fizikának olyan tényezői, amelyekkel nem vagyunk tisztában."
A tengerszint-emelkedés hatásai
[szerkesztés]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2c/1900-2300_Long-term_projections_of_sea_level_rise.svg/300px-1900-2300_Long-term_projections_of_sea_level_rise.svg.png)
Egy méteres emelkedés (az IPCC "maximum" becslése) öt millió km² területet árasztana el a világ alacsonyan fekvő területeiből, elpusztítva az összes termőföld harmadát és ötven millió környezeti menekültet hagyva maga után.[7]
Hollandia, Kelet-Anglia, Indonézia egyes részei, a floridai Everglades, Dél-Louisiana nagy része és Latin-Amerika északkeleti partjának részei mind komolyan veszélyeztetett területek. Florida egyes részein a tengervíz földalatti víztáblákba való beszivárgása a porózus sziklaképződményekbe, csökkenti az ivóvízkészleteket.[forrás?]
Maldív-szigetek, Kiribati, Tuvalu, Vanuatu olyan területek, ahol pár deciméteres tengerszint-emelkedés estén is komoly károkkal lehet számolni.[forrás?]
Az Amerikai Földrajzi Társaság (San Francisco) közgyűlésén Lynn Usery más klímakutatók ismertették tanulmányukat, amely szerint ötméteres tengerszint-emelkedés 670 millió ember életterét veszélyeztetné. A számítások helyi, rövid ideig tartó árhullámra vonatkoztak.[8]
Az EU-ban 68 millió embert érinthet a várható tengerszint-emelkedés.[9]
Magyarország területét közvetlenül nem fenyegeti a tengerszint-emelkedés, hiszen az ország legmélyebben fekvő pontja, a Szeged melletti Gyálarét is 75,8 méterrel fekszik a tengerszint felett.
A világóceán jelenlegi változásai
[szerkesztés]A tengerszint emelkedés csak az egyik geofizikai változása a földfelszínt borító víztömegnek. A melegedő Föld óceánjai jelentős hőt és szén-dioxidot nyelnek el, aminek következtében oxigénben szegényebbek lesznek, savasodnak. A tengeri áramlatok erőssége jelentősen változik. Az óceánok mélyén leülepedett metánrétegek újra a légkörbe kerülnek.
Intézkedések a tengerszint-emelkedésre vonatkozóan
[szerkesztés]Amíg Montréalban 2005-ben zajlott a Kiotói jegyzőkönyv aláíró országainak konferenciája, a Carteret-szigeteken megkezdődött a lakosság evakuálása, amit a pápua új-guineai kormány még 2003-ban rendelt el.[10][11] 2020-ban Kiribati elkészítette klímamigrációs tervét[12], melyben megtervezték, hogy szükség esetén hová tud majd menekülni kiribati 117 ezer állampolgára, akik az emelkedő vízszint miatt zömében a fővárosba zsúfolódtak. Több országgal is megállapodtak, köztük Új-Zélanddal, Ausztráliával és Pápuával.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ A fekete vonal a 3 éves átlag, a piros vonal a műholdas mérés eredménye.
- ↑ Richard Z. Poore, Richard S. Williams, Jr., and Christopher Tracey. "Sea Level and Climate". United States Geological Survey.
- ↑ Jevrejeva, Svetlana (2008 április). „A jelenlegi globális tengerszint-emelkedés 200 éve kezdődött?” (angol nyelven). Geophysical Research Letters 35 (8), L08715. o. DOI:10.1029/2008GL033611.
- ↑ hetek.hu Archiválva 2007. augusztus 13-i dátummal a Wayback Machine-ben (2006. december 17.)
- ↑ lelegzet.hu (2006. december 21.)
- ↑ a b Anticipating Future Sea Levels. EarthObservatory.NASA.gov . National Aeronautics and Space Administration (NASA), 2021 [2021. július 7-i dátummal az eredetiből archiválva].
- ↑ környezetvédelem
- ↑ hvg.hu
- ↑ Az Európai Közösség negyedik közleménye az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye számára (Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye 12. cikkelyében előírt jelentés) (2006. február 8.)
- ↑ TV riport a Carteret-szigetekről Archiválva 2011. szeptember 21-i dátummal a Wayback Machine-ben by Steve Marshall 13 March 2007
- ↑ Carteret-szigetek (angol)
- ↑ Kovács Erik: Kiribati: a szigetország, amit eltüntethet a klímaváltozás (2022)
Források
[szerkesztés]- Giss.nasa.gov The Great Ice Meltdown and Rising Seas: Lessons for Tomorrow By Vivien Gornitz — June 2012
- MTA/Sipos Géza : A tengerszint mindenképpen emelkedni fog, csak nem mindegy, mennyire – az IPCC új különjelentéséről 2019. október 4.
- Barcza Zoltán, Bartholy Judit, Bihari Zita, Lakatos Mónika, Mészáros Róbert, Pieczka Ildikó, Pongrácz Rita, Práger Tamás, és Radics Kornélia.szerk.: Bartholy Judit és Pongrácz Rita: Klímaváltozás (pdf), Eötvös Loránd Tudományegyetem (2013)
Okok | |
---|---|
Elméletek | |
Politikai megoldások | |
Táplálkozási megoldások | |
Közgazdasági megoldások | |
Energia |
|
Hatások | |
Meteorológia | |
Aktivisták | |
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.