Szikra (Ausztria)
Szikra (Sieggraben) | |||
![]() | |||
Szikra központja a Szent Kereszt templommal | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Tartomány | Burgenland | ||
Rang | község | ||
Járás | Nagymartoni járás | ||
Alapítás éve | 1302 | ||
Polgármester | Vinzenz Jobst (ÖVP) | ||
Irányítószám | 7223 | ||
Körzethívószám | 02621 | ||
Forgalmi rendszám | MA | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 1248 fő (2018. jan. 1.)[1] | ||
Népsűrűség | 73 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 450 m | ||
Terület | 17,7 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Szikra weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Szikra témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Szikra (németül Sieggraben, horvátul Sigrob) község Ausztria Burgenland tartományában, a Nagymartoni járásban.
Fekvése
[szerkesztés]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/47/Sieggraben_Plan_Lazius_1570.jpg/160px-Sieggraben_Plan_Lazius_1570.jpg)
Nagymarton közelében, a tartomány „legkeskenyebb” pontján található, Alsó-Ausztria és Magyarország között, a Soproni- és a Rozália-hegység határán.
Története
[szerkesztés]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4f/Sieggraben_-_Gemeindeamt.jpg/160px-Sieggraben_-_Gemeindeamt.jpg)
Első említése 1302-ben történt "Sykrems" alakban. Nevét onnan kapta, hogy a Sykrin (cinege) patak mellett fekszik. 1475-ben "Poss. Sigendorff",[2] 1589-ben "Siggrabn" néven említik.
A Nagymartoni grófok birtoka volt, majd a fraknói váruradalomhoz tartozott. 1622-ben az Esterházy család birtoka lett. Ekkor favágók és szénégetők települtek ide. A településszerkezet 1675-ig lényegében nem változott, ezután épült a falu két malma és az iskolaépület is. A falu templomát 1603-ban említik először. 1641-ben lakosai részben evangélikusok, részben katolikusok voltak. 1729-ben Szikra önálló plébánia lett. 1738-ban a kaboldi uradalomhoz csatolták és 1848-ig oda tartozott. A járások bevezetése után Szikra először a Soproni járáshoz került, majd 1871-ben az új járási beosztás szerint a Nagymartoni járás része lett, ahova a mai napig is tartozik. 1775-ben egy tűzvészben 30 ház égett le. 1797-ben építették fel a ma is álló katolikus templomot.
Vályi András szerint " SIGGRÁBEN. Német falu Sopron Várm. földes Ura H. Eszterházy Uraság, lakosai katolikusok, fekszik Sopronhoz 3 2/8 mértföldnyire; határja középszerű, réttye kevés, erdővel bővelkedik, piatza Sopronban."[3]
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/84/Sieggraben_-_Dreifaltigkeitss%C3%A4ule.jpg/120px-Sieggraben_-_Dreifaltigkeitss%C3%A4ule.jpg)
Fényes Elek szerint " Szikra (Siegraben), német falu, Sopron vmegyében, Ausztria szélén, Sopronhoz 3 mfd., 577 kath., 293 evang. lak. paroch. templommal. Határa igen hegyes és erdős, s 3359 holdra terjed, mellyből szántóföld 800 h., rét 220 h., erdő 2500 hold. 1010 hold majorsági birtokon kivül, a többi urbériség. Van egy patakja. Birja h. Eszterházy Pál."[4]
1891-ben megalakult az önkéntes tűzoltóegylet. 1910-ben 964, túlnyomórészt német lakosa volt. A falu a trianoni békeszerződésig Sopron vármegye Nagymartoni járásának része volt. 1921-ben Ausztria Burgenland tartományához csatolták. 1929-ben felépült a mai iskolaépület. 1980-ban elkészült az orvosi rendelő, 1983-ban pedig a községi hivatal épülete.
Nevezetességei
[szerkesztés]- A Szent Kereszt Felmagasztalása tiszteletére szentelt római katolikus templomát 1797-ben építették későbarokk stílusban. 1980-ban bővítették. 1983-ban épült új orgonája. Mellette áll az 1928-ban készített világháborús emlékmű.
- A Fischergassén álló kápolnát az 1831-es kolerajárvány áldozatainak emlékére emelték 1933-ban.
- A Szentháromság-oszlopot 1897-ben emelték.
- A Mária-oszlopot 1925-ben építették.
- A községi kutat 1998-ban építették, a kút Friedrich Rosner keramikusművész alkotása.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018. Osztrák Statisztikai Hivatal. (Hozzáférés: 2019. március 9.)
- ↑ Csánky Dezső:Magyarország történelmi földrajza a Hunyadiak korában. Budapest 1890.
- ↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
- ↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
Külső hivatkozások
[szerkesztés]- Hivatalos oldal (németül)
- A helyi természetvédelmi terület honlapja (németül)
- Magyar katolikus lexikon (magyarul)
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.