Szénhidrogének
A szénhidrogének a legegyszerűbb összetételű szerves vegyületek[1] Csak szén- és hidrogénatomokat tartalmaznak, nevük is erre utal.[1] A legegyszerűbb szénhidrogén a metán, ebben a molekulában a szénatom mind a négy vegyértéke hidrogénatomhoz kapcsolódik.[2] Sztöchiometriai összetételük[3] és szerkezetük igen változatos. A szénhidrogéneket hagyományosan az alapján csoportosítják, hogy a bennük található szénatomok között csak egyszeres kötések találhatók, vagy a molekulák két- vagy háromszoros kötéseket is tartalmaznak. A természetben nagy mennyiségben megtalálhatók a kőolajban és a földgázban.[4] Nagy mennyiségű szénhidrogént égetnek el energiatermelés céljából, emellett a szénhidrogének igen fontos kémiai alapanyagok.[4] A szénhidrogének feldolgozásával és átalakításával a petrolkémia foglalkozik, ami a vegyipar egyik legfontosabb ága.[4]
Csoportosításuk
[szerkesztés]A szénhidrogének között megkülönböztetnek telített és telítetlen szénhidrogéneket az alapján, hogy a szénatomok között csak egyszeres kötések találhatók, vagy a molekulák tartalmaznak két- vagy háromszoros kötéseket is. A telített szénhidrogénekben a szénatomok vegyértékének megfelelő maximális számú hidrogénatom található.[1] A szénatomok csak egyszeres kötésekkel kapcsolódnak össze bennük.[5] Az alkánok (vagy paraffinok) nyílt láncú telített szénhidrogének. Általános összegképletük CnH2n+2.[1] Alkánok például a metán (a legegyszerűbb alkán)[6] a propán és az izobután.[5]
-
Metán
-
Propán
-
Izobután
Telített szénhidrogének a cikloalkánok vagy cikloparaffinok is. Ezek abban különböznek a nyílt láncú alkánoktól, hogy a szénvázuk egy vagy több gyűrűt tartalmaz.[5] A monocikloalkánokban, tehát az egy gyűrűt tartalmazó képviselőikben kettővel kevesebb hidrogénatom található, mint a velük megegyező szénatomszámú alkánokban. Általános összegképletük ezért CnH2n.[1] Cikloalkánok például a ciklopentán és a dekalin.[5]
-
Ciklopentán
-
Dekalin
A telítetlen szénhidrogének abban különböznek a telítettektől, hogy kevesebb hidrogénatomot tartalmaznak, mint az azonos szénatomszámú, telített szénhidrogének. A telítetlen szénhidrogéneket három csoportra osztják, ezek az alkének, az alkinek és az aromás szénhidrogének. Ezek közül az alkének egy vagy több szén-szén kétszeres kötést tartalmaznak. A legegyszerűbb alkén az etilén vagy etén. Az alkének között is találhatók nyílt és zárt szénláncúak (gyűrűsek). Az egy kettős kötést tartalmazó nyílt láncú alkének, a monoolefinek általános összegképlete CnH2n. Alkének például a butadién és a ciklohexén.
-
Etilén
-
Butadién
-
Ciklohexén
Az alkinek (vagy acetilének) egy vagy több háromszoros szén-szén kötést tartalmazó szénhidrogének. A legegyszerűbb képviselőjük az acetilén. Léteznek zárt szénláncú (gyűrűs) alkinek is. Az egy háromszoros kötést tartalmazó alkinek általános összegképlete CnH2n-2. Alkin az acetilén mellett például a butadiin is.
-
Acetilén
-
Butadiin
A telítetlen szénhidrogének közé tartoznak az aromás szénhidrogének is. Ezek a vegyületek mindig tartalmaznak legalább egy gyűrűt. Gyakran több gyűrű is található a molekulájukban. Jellegzetes aromás kötésrendszert tartalmaznak. Az aromás szénhidrogénekre példa a benzol és a naftalin. A nem aromás vegyületeket alifás vegyületeknek nevezik.
-
Benzol
-
Naftalin
Hivatkozások
[szerkesztés]- ↑ a b c d e Dr. Kovács Kálmán, Dr. Halmos Miklós: Szerves kémia, 1985. ISBN 963-17-7288-8
- ↑ Erdey-Grúz Tibor: Vegyszerismeret
- ↑ Az őket alkotó atomok számaránya
- ↑ a b c Bodor Endre: Szervetlen kémia I. 1983. ISBN 963-17-6322-6
- ↑ a b c d Furka Árpád: Szerves kémia, 1988. ISBN 963-18-1258-8
- ↑ Bot György: A szerves kémia alapjai, 1980. ISBN 963-240-150-6
További információk
[szerkesztés]- a magyar Wikipédia szénhidrogénről szóló szócikkeinek listája
alkánok | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
cikloalkánok | |||||||
alkének és diének | |||||||
cikloalkének | |||||||
alkinek | |||||||
aromás szénhidrogének |
|
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.