Nemzetközi Csillagászati Unió
Nemzetközi Csillagászati Unió | |
![]() | |
![]() | |
Tagországok | |
Alapítva | 1919 |
Székhely | Párizs (![]() |
Vezető | Debra Elmegreen |
![]() | |
A Nemzetközi Csillagászati Unió weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Nemzetközi Csillagászati Unió témájú médiaállományokat. |
A Nemzetközi Csillagászati Unió (angolul International Astronomical Union, IAU) a világ nemzeti csillagászati társaságait egyesítő nemzetközi szervezet. Az IAU biztosítja az égitestek (bolygók, csillagok, aszteroidák) és felszíni formáik egyöntetű, szabványos elnevezéseit. A Nemzetközi Tudományos Tanács tagszervezete. A fő célja a nemzetközi együttműködés segítése a csillagászatban.
Központja Párizsban van. Az első világháborút követően a német Astronomische Gesellschaft nemzetközi tekintélyének az ellensúlyozására Franciaország és az angolszász hatalmak hozták létre. A háborúban a vesztes oldalon harcoló Magyarország kutatóit a németekkel együtt kirekesztették. Az IAU-hoz fűződő viszonyunk csak jóval később, a második világháború után rendeződött.[1] Tagjai a legalább PhD-t elért kutató vagy oktató csillagászok.
Az IAU kongresszusa
[szerkesztés]Az IAU kongresszusa 1922 óta háromévente ül össze (kivéve az 1938 és 1948 közti időszakot, amikor a második világháború vetette hullámok miatt nem rendeztek kongresszust).
A lengyelek 1967-ben megfogalmazott kérésére és az akkori IAU-elnök máig vitatott döntése alapján 1973-ban Kopernikusz emlékére születésének 500. évfordulója alkalmából is összeült egy rendkívüli kongresszus Varsóban, alig valamivel az Ausztráliában tartott rendes kongresszust követően.
Tervezett ülés | Év | Hely |
---|---|---|
XXXI. kongresszus | 2021 | Puszan, Dél-Korea |
XXX. kongresszus | 2018 | Bécs, Ausztria |
Ülés | Év | Hely |
---|---|---|
XXIX. kongresszus | 2015 | Honolulu, Hawaii, USA |
XXVIII. kongresszus | 2012 | Peking, Kína |
XXVII. kongresszus | 2009 | Rio de Janeiro, Brazília |
XXVI. kongresszus | 2006 | Prága, Csehország |
XXV. kongresszus | 2003 | Sydney, Ausztrália |
XXIV. kongresszus | 2000 | Manchester, Egyesült Királyság |
XXIII. kongresszus | 1997 | Kiotó, Japán |
XXII. kongresszus | 1994 | Hága, Hollandia |
XXI. kongresszus | 1991 | Buenos Aires, Argentína |
XX. kongresszus | 1988 | Baltimore, Maryland, Amerikai Egyesült Államok |
XIX. kongresszus | 1985 | Újdelhi, India |
XVIII. kongresszus | 1982 | Patras, Görögország |
XVII. kongresszus | 1979 | Montréal, Kanada |
XVI. kongresszus | 1976 | Grenoble, Franciaország |
XV. kongresszus | 1973 | Sydney, Ausztrália |
XIV. kongresszus | 1970 | Brighton, Egyesült Királyság |
XIII. kongresszus | 1967 | Prága, Csehszlovákia |
XII. kongresszus | 1964 | Hamburg, Nyugat-Németország |
XI. kongresszus | 1961 | Berkeley, Amerikai Egyesült Államok |
X. kongresszus | 1958 | Moszkva, Szovjetunió |
IX. kongresszus | 1955 | Dublin, Ír Köztársaság |
VIII. kongresszus | 1952 | Róma, Olaszország |
VII. kongresszus | 1948 | Zürich, Svájc |
VI. kongresszus | 1938 | Stockholm, Svédország |
V. kongresszus | 1935 | Párizs, Franciaország |
IV. kongresszus | 1932 | Cambridge (Massachusetts), Amerikai Egyesült Államok |
III. kongresszus | 1928 | Leiden, Hollandia |
II. kongresszus | 1925 | Cambridge, Egyesült Királyság |
I. kongresszus | 1922 | Róma, Olaszország |
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Balázs Lajos: 100 éves az MTA Csillagászati Kutató Intézete, 1999
További információk
[szerkesztés]Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.