Némafilm
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4d/Safetylast-1.jpg/300px-Safetylast-1.jpg)
A némafilm hang nélküli filmművészeti alkotás, a szereplők hangos jeleneteket játszanak el, annak tudatában, hogy a film majd némán kerül a nézők elé. A dialógusok a jelenet közben feliratként voltak olvashatók. A vetítéskor a moziban sosem volt csend, a filmek bemutatása általában hangulatfestő zongorakísérettel történt; drágább mozikban pedig zenekarral.
Már a mozgókép feltalálásakor megjelent az az igény, hogy a vetített képhez hangok is tartozzanak, de a technikai korlátok miatt 1929-ig a legtöbb elkészült filmszalag néma maradt. A filmgyártásnak ez a szakasza az Age of the Silver Screen, magyarul: Ezüst mozivászon kora.
Maga a némafilm elnevezés retronima, ugyanis csak a hangosfilm megjelenése után kezdték el így emlegetni azokat a filmeket, amikhez nem tartozott hang.
Minőség, gyártási technika
[szerkesztés]A némafilmek minősége, főleg az 1920-as években, sokszor meglepően jó volt. Közkeletű hiedelem, hogy nem ütik meg a mai mércét, de ennek oka leginkább az, hogy rossz sebességgel játsszák vissza a filmet, sokszor pedig a tekercsek is rongálódtak az idők folyamán (sok mű csak sérült szalagok második vagy harmadik másolatában maradt fenn). A húszas évek közepéig a némafilmeket kisebb képsebességgel rögzítették, mint a hangosfilmeket. Míg az utóbbinál másodpercenként 24 képkockát vettek fel, a némafilm sebessége 16 és 23 képkocka között mozgott. (A vetítéskor egy képkockát kétszer mutattak meg, a folyamatos mozgás érzékelése végett, a filmet szaggatottan továbbítva, így a képfrekvencia 32-48 Hz, a felső a ma is használatos érték.)
Korszakai
[szerkesztés]Készítésének időszaka 1895-től 1928-ig, a hangosfilm megjelenéséig tartott, bár néhány alkotó később is készített némafilmet.
Kezdetek
[szerkesztés]Az első filmeket, amik valójában inkább „mozgóképek” voltak, pénzbedobással működő kinematoszkópokban lehetett megtekinteni, de ezeket egyidejűleg csak egy néző láthatta.
Az első nyilvános filmvetítést a Lumière testvérek rendezték 1895. december 28-án, Párizsban, a Grand Caféban. Magyarországon 1896 márciusában zajlott az első nyilvános vetítés.
Az első filmes botrány sem váratott sokáig magára, Amerikában A csók (1896) című rövidfilm, amelyben May Irwin ad egy csókot John Rice-nak, nagy felháborodást váltott ki puritán körökben.
A némafilm a világban
[szerkesztés]Amerikai némafilm
[szerkesztés]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c5/Ben_Turpin_%281869-1940%29_in_a_top_hat.jpg/220px-Ben_Turpin_%281869-1940%29_in_a_top_hat.jpg)
1895-től az 1900-as évek elejéig
[szerkesztés]Az első nyilvános vetítés Amerikában, a New York-i Koster Bial Music Hallban, 1896. április 23-án zajlott le. Itt 12 kisfilmet mutattak be. Ezek a többnyire természeti jelenségeket (tengerhullámzás, fák a szélben) mutattak be.
A Csók c. botrányfilm vetítésének évében már létre is jött az első filmtröszt, az Edison Co., a Biograph és a Vitagraph közreműködésével, amely uralta az amerikai filmgyártást az 1910-es évek elejéig.
A korabeli vetítésekre javarészt színházi előadások szünetében vagy ún. fonográftermekben került sor. A növekvő érdeklődés miatt azonban hamarosan megjelentek az erre szakosodott termek: Edisonia Hall (Buffalo), Parlor (Los Angeles, 1897), Kermesse (New York, 1903), de az első folyamatosan filmeket sugárzó mozik – a nickelodeonok – csak 1905-ben indultak be.
1908-ban megalapították a filmipart ellenőrizni kívánó Motion Picture Patents Companyt, ismertebb nevén a Trösztöt. A Tröszt kíméletlen harcban állt a független filmesekkel, és a csata a Tröszt vereségével végződött.
A közönség szerepe a némafilm nyelvezetének kialakításában igen jelentős volt. Az amerikai közönség javarészt szegény, műveletlen, gyakran analfabéta munkásokból és bevándorlókból állt. Céljuk nem az volt, hogy színházi-irodalmi produkciókat lássanak újra a vásznon, hanem a szórakozás.
Európai némafilm
[szerkesztés]Az európai közönség más igényeket támasztott a filmmel szemben, mint az amerikai. Az amerikai műveletlenebb közönséggel szemben az európai nézőknek volt kultúrájuk, melyet színházi előadásokon, könyvek olvasásával csiszoltak, így a filmmel szemben is magasabb igényeket támasztottak.[forrás?] A filmet egyfajta mozgóképre rögzített színházként érzékelték. Innen származik a magyar filmszínház kifejezés is.
Magyar némafilm
[szerkesztés]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4c/Kozma_Hug%C3%B3.png/220px-Kozma_Hug%C3%B3.png)
„A nizzai kávéházban és azután Génuában, ahol még egyszer láttam őket, az emberek úgy tódultak hozzá, mintha búcsú, vagy vásár volna. Ha az emberek megunták, úgyis oda fog kerülni. A vásárra. A cirkusz- és trapézművészek közé.” – Jókai Mór jóslata
Magyarországon a filmgyártást a Projectograph kezdte el az 1910-es években. Az első műtermet 1912-ben nyitotta meg Faludi Miklós. A Vígszínház akkori vezetője által igazgatott Hunnia stúdió nem sokáig maradt meg, mert nem rendelkezett infrastruktúrával, s bohózatait minimális figyelemre méltatták. Az első magyar némafilmekben már szerepelt Márkus Emília, Varsányi Irén, Fedák Sári, Hegedűs Gyula és még sok más ismert színházi színész.
1912-ben 4, 1913-ban 10, 1917-ben már 75 némafilm készült Magyarországon. 1915 és 1918 között hat új műterem jött létre. Az ismertebb stúdiók a Star, Corvin, Phönix, Astra, Hungária, Gloria, Lux, Semper voltak. Sorban születtek a művek: pl. a Szent Péter esernyője, A gólyakalifa, A 111-es, a János vitéz, A nap lovagja, a Bűn és bűnhődés, az Éjjeli menedékhely, a Karenina Anna, a Dorian Gray arcképe.
A Tanácsköztársaság idején a film szerepe felértékelődött. Magyarországon államosították a filmgyártást, csakúgy, mint a Szovjetunióban. A 133 nap alatt 31 film forgatása fejeződött be. A fennmaradt híradók alapján büntető eljárásokat is indítottak egyes személyek ellen. A Tanácsköztársaság politikai, társadalmi, kulturális, sport- stb. életének mozzanatait ezek a filmek örökítették meg az utókor számára. Értékük felbecsülhetetlen.
Érdekesség
[szerkesztés]Mel Brooks 1976-ban, közel 50 évvel a némafilmkorszak után leforgatott egy zörejekkel, effektekkel és kísérőzenével kiegészített, de (egyetlen szó kivételével) hallható beszéd nélküli némafilmet, Bombasiker (Silent Movie) címmel. A film egyik bombapoénjaként Marcel Marceau, minden idők legjelentősebb pantomimművésze szól bele a telefonba.
A színészek arcmimikával és pantomimmel értették meg a nézőkkel hogy miről szól a film.
Alkotók
[szerkesztés]A film hőskorában sokszor nem vált el élesen a rendező-színész-operatőr-forgatókönyvíró-producer személye, bár voltak akik csak egyféle szerepben dolgoztak (csak rendező, csak író vagy csak színész). Jelentősebb némafilm-készítők:
Amerika
[szerkesztés]- Charlie Chaplin
- Buster Keaton
- Adolf Zukor
- William Fox
- Edwin Stanton Porter
- David Wark Griffith
- Lillian Gish
- Dorothy Gish
- Blanche Sweet
- Mae Marsh
- Bobby Harron
- Lionel Barrymore
- Henry B. Walthall
- Mary Pickford
- Mack Sennett
- Miriam Cooper
- Norma Talmadge
- Douglas Fairbanks
- Donald Crisp
- Carol Dempster
- Linda Arvidson
- Lya de Putti
- Lupe Velez
- Barbara Stanwyck
- Carl Laemmle
- Florence Lawrence
- Thomas Ince
- Victorin Jasset
- Ben Turpin
- Allan Dwan
- Roscoe Arbuckle
- Gloria Swanson
- Lon Chaney
- Shirley Temple
- Pearl White
- Theda Bara
- Reginald Barker
- William Hurt
- Rudolph Valentino
- Greta Garbo
- Sessue Hayakawa
- Tom Mix
- Marion Davies
- Geraldine Farrar
- Lewis Selcznick
- Myron Selcznick
- Clara Kimball Young
- Bebe Daniels
- Dorothy Dalton
- Claudette Colbert
- Charles Laughton
- Lois Wilson
- William de Mille
- June Mathis
- Alla Nazimova
- Natasha Rambova
- Rex Ingram
- Alice Terry
Európa
[szerkesztés]Franciaország
[szerkesztés]Olaszország
[szerkesztés]- Franceska Bertini
Dánia
[szerkesztés]Oroszország, Szovjetunió
[szerkesztés]Németország
[szerkesztés]- Fritz Lang
- Robert Wiene
- Friedrich Wilhelm Murnau
Források
[szerkesztés]- Magyar Bálint: A magyar némafilm története. Némafilmgyártás, 1896–1931; sajtó alá rend., képanyag összeáll. Kovács András Bálint, előszó Balogh Gyöngyi; Palatinus, Budapest, 2003 (Palatinus filmkönyvek)
- https://www.kepagepben.hu/filmkultura/a-nemafilmmuveszet/
- A 10 legjobb némafilm
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.