Lützeni csata (1632)
Lützeni csata | |||
![]() | |||
Gusztáv Adolf svéd király halála a lützeni csatában | |||
Konfliktus | Harmincéves háború | ||
Időpont | 1632. november 16. | ||
Helyszín | Lützen, Lipcsétől délnyugatra, Szászország, a mai Németország | ||
Eredmény | Svéd győzelem | ||
Szemben álló felek | |||
| |||
Parancsnokok | |||
| |||
Szemben álló erők | |||
| |||
Veszteségek | |||
| |||
Térkép | |||
![]() | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Lützeni csata témájú médiaállományokat. |
A lützeni csata a harmincéves háború egyik döntő csatája volt, melyben a jobban felszerelt és lelkesebb svéd csapatok uralkodójuk elvesztésének ellenére legyőzték a Wallenstein vezette császári hadsereget. A csata a nap folyamán ide-oda hullámzott, hol egyik, hol másik fél volt előnyben, végül a császáriak a tüzérségük föláldozásával visszavonultak. A svéd győzelem ellenére, Gusztáv Adolf király halálával a csata után mégis a császáriak kerültek előnybe a háború további részében.
Előzmények
[szerkesztés]A breitenfeldi csata után
[szerkesztés]Gusztáv Adolf felbátorodott sikereitől és az eddigi csatát kerülő magatartás helyett aktivizálta seregét. A svédek 1631 folyamán felprédálták Németország katolikus részeit és hatalmas területeket vont ellenőrzés alá. Eközben a szász hadsereg Csehország nyugati felét rohanta meg és rövid időre Prágát is elfoglalták, ahol a telet töltötték. A katonai helyzet azonban még nem volt teljesen egyértelmű. A breitenfeldi csata vesztesének, Tilly tábornagynak kezében ugyanis jelentős császári erő állt fegyverben, mellette Pappenheim serege ellenőrizte a délnémet területeket, sőt Csehországban Wallenstein is sereget kezdett toborozni.
Az 1632-es év hadmozdulatai
[szerkesztés]A tél elmúltával a svédek az eddig érintetlen Bajorországot szemelték ki támadásuk célpontjául. Gusztáv Adolf egy sor csatában legyőzte a Lech folyó jobb partját védő Tilly csapatait, aki nem sokkal később belehalt az egyik csetepatéban szerzett sebébe. Wallenstein az év elején kiverte a szászokat Csehországból, majd átvéve az egész császári hadsereg parancsnokságát Bajorország felmentésére indult. Itt a svédek kerülték az összeütközést a náluk erősebb császáriakkal, helyette egyfajta „állásháború” alakult ki, mely a svédek helyzetét jelentősen nehezítette, ugyanis a császáriak mindent felégettek körülöttük, elvágva a protestáns erők utánpótlását. A svéd király, hogy egyesüljön a hazájukba hazatért szászokkal, villámgyorsan Szászország felé indult, Wallenstein késve követte. A svédek találkája a szászokkal nem sikerült, mert nem találta meg egymást a két sereg, így a létszámhátrányban lévő Gusztáv Adolf csapatai sáncokat és erődítéseket építtetett, amelyet a helyszínre érkező Wallenstein nem mert megtámadni. Mivel arra épített, hogy a svédek nem merik megtámadni csapatait, szétválasztotta erőit és szétküldte őket, hogy pusztítsanak el mindent, elvágva a svédeket az utánpótlásuktól. Gusztáv Adolf, amint értesült a dologról, rárontott az erői nagy részét elküldő Wallensteinre.
A csata
[szerkesztés]A seregek felállása
[szerkesztés]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fa/Battle_lutzen.gif/200px-Battle_lutzen.gif)
A császáriak centruma hagyományos módon, négy dandárra osztva négyszög alakzatokban állt fel, minden négyszög három tercióra oszlott, spanyol mintára. Míg Wallenstein jobbszárnyát fedezték a megszállt Lützen város erős falai, a balszárny meglehetősen gyenge volt. A Lützen–Lipcse útra Wallenstein muskétásokat helyezett, hogy felfogják a támadó svédeket.
A svédek serege két vonalból állt. A centrum gyalogsága 8 dandárra oszlott, ebből 4 állt elöl, 4 a hátsó vonalban. A svéd lovasság a centrum mögött, valamint szintén két vonalban a szárnyakon helyezkedett el. A breitenfeldi csatában győztes taktikát ismét alkalmazták a svédek: a lovasság első sorai közé itt is muskétásokat telepítettek.
Az első svéd támadás
[szerkesztés]November 16-án reggel a csatateret sűrű köd borította. Gusztáv Adolf király azonnal támadni szeretett volna, azonban a köd kezdetben ezt megakadályozta. 10 órára már tisztulni kezdtek a látási viszonyok, megindulhatott a tüzérségi előkészítés, majd 11-kor megindulhatott a svéd első vonal támadása. A szárnyakon Lützen városa, illetve az országút megerősített védelme miatt nem sikerült áttörést kicsikarni, azonban középen a svéd gyalogság keresztülverekedte magát az utat védő muskétásokon, sőt a császári gyalogság legyőzésével elfoglalták a császári centrum előtt lévő hét üteget. A császári lovasság Wallenstein személyes vezetésével visszavetette a svéd gyalogságot, amely visszavonult eredeti állásaiba. A császáriak visszafoglalták elvesztett ütegeiket.
Gusztáv Adolf halála
[szerkesztés]A katolikus ellentámadás megindulásakor Gusztáv Adolf megpróbálta rendezni megingó gyalogságát. A sűrű ködben, amit az ágyúk füstje még fokozott is, a vágtató király elszakadt kíséretétől és egyenesen a rohamozó császári lovasság közepébe került, ahol felkoncolták. Testét meztelenre vetkőztették, ruháit és fegyvereit elvették tőle. Bernát herceg, miután értesült a király haláláról, végiglovagolt a svéd seregen és megosztotta minden katonával a hírt. A vezér elvesztése ahelyett, hogy teljesen demoralizálta volna a katonákat, bosszúszomjassá tette őket, akik még nagyobb erővel vetették bele magukat a támadásba.
A svédek győzelme
[szerkesztés]A feltüzelt svéd sereg déli 12 körül újult erővel vetette be magát a csatába, a balszárnyon esélytelenül, a centrumban és a jobbszárnyon azonban ismét sikeresen. A császári csapatokat ezúttal Pappenheim friss csapatainak érkezése mentette meg a vereségtől, sőt egy újabb sikeres ellentámadás során majdnem megfutamították a svéd jobbszárnyat. A helyzetet Bernát herceg személyes jelenléte mentette meg, aki a tartalékkal visszaverte a császári egységeket. A centrumban a svédek ismét áttörtek és ismét elfoglalták a császáriak ütegeit, azonban Wallenstein ismét visszaverte őket, ismét visszaszerezve ágyúit.
Délután 4-kor megindult a svédek általános rohama, ezúttal nem csak az első vonal támadott, hanem az egész sereg, még a tartalék is. Wallensteinnek elfogytak a tartalékai, csapatai kivéreztek a svédek rohamaitól, így a császári fővezér elrendelte a visszavonulást, a tüzérséget ezúttal a svédek kezén hagyva a Lipcse felé vezető úton elmenekült a csatatérről.
A svéd győzelemhez bizonyos mértékig hozzájárult az is, hogy Wallenstein nem használta ki a Gusztáv Adolf halálából adódó előnyét. Feltételezhetően azért, mert Wallenstein megszállottan hitt az asztrológiában és asztrológusa aznap kedvezőtlennek találta a csillagok állását, még akkor is, mikor a svéd király elesett. Wallenstein annyira tétovázott, hogy végül elszalasztotta a lehetőséget, és ezzel elvesztette a döntő csatát.
Következmények
[szerkesztés]Gusztáv Adolf király halálával a háború legnagyobb hadvezére esett el, ami sokkal többet ért, mint az itt kiharcolt győzelem. A svédek két évvel később Nördlingennél megsemmisítő vereséget szenvedtek a császáriaktól, rákényszerülve az 1635-ös prágai békére. A svédek ennek ellenére a háborút végleg lezáró vesztfáliai békében területi nyereséggel fejezték be a konfliktust és 1815-ig maradtak területeik Észak-Németországban.
Források
[szerkesztés]- Weir, William: 50 Battles That Changed the World: The Conflicts That Most Influenced the Course of History. Savage, Md: Barnes and Noble Books. ISBN 0-7607-6609-6.
Harmincéves háború (1618–1648) | |
---|---|
Cseh rendi felkelés (1618–1620) | Prágai defenesztráció (1618) ·
Pilsen · Lomnitz (1618) · Sablat (1619) · Wisternitz (1619) · ulmi szerződés (1620) · Fehér-hegy (1620) · Neu Titschein (1618) (1621) · |
Pfalzi hadjárat (1620–1623) | Bad Kreuznach ·
(1620) Oppenheim · Bacharach (1620) · Mingolsheim (1622) · Wimpfen (1622) · Höchst (1622) · Heidelberg (1622) · Mannheim (1622) · Frankenthal (1621–23) · Fleurus (1622) · Stadtlohn (1620) (1623) · |
Erdélyi Fejedelemség hadjáratai (1619–26) | Homonna (1619) ·
nikolsburgi béke (1620) · Érsekújvár · Nagyszombat (1621) · Hodonín (1623–24) · bécsi béke (1624) · pozsonyi béke (1626) · |
Dán–holland szakasz (1623–1629) | compiègne-i béke ·
(1624) Breda · hágai szerződés (1625) · Genova (1625) · Dessau (1626) · Lutter am Barenberge (1626) · franzburgi kapituláció (1627) · Stralsund (1628) · Wolgast (1628) · lübecki béke (1629) · restitúciós ediktum (1624–25) (1629) · |
Svéd szakasz (1630–1635) | stettini szerződés ·
(1630) bärwaldei szerződés · fontainebleau-i szerződés (1631) · Frankfurt (Oder) (1631) · Magdeburg (1630–1631) · Werben (1631) · Breitenfeld (1631) · Bamberg · Rain am Lech (1632) · Wiesloch (1632) · Nürnberg (1632) · Alte Veste (1632) · Fürth (1632) · Lützen (1632) · Bamberg (1633) · Regensburg (1632–1634) · Hessisch-Oldendorf (1633) · Pfaffenhofen (1633) · Steinau (1633) · Konstanz (1633) · Breisach (1633) · Rheinfelden (1633) · Rheinfelden (1633) · Liegnitz (1634) · Nördlingen (1634) · Willstätt (1634) · prágai béke (1631) (1635) · |
Svéd–francia szakasz (1635–1648) | Les Avins ·
(1635) Avesnes (1635) · Leuven (1635) · Ray-sur-Saône (1635) · Dömitz (1635) · Haselünne (1636) · Raon (1636) · Tornavento (1636) · Somme (1636) · Wittstock (1636) · Hanau (1635–1636) · Breda (1637) · Rheinfelden (1638) · Fuenterrabía (1638) · Vlotho (1638) · Breisach (1638) · Wittenweiher (1638) · Thann (1638) · Saint-Omer (1638) · Freiberg (1639) · Mělník · Chemnitz (1639) · Thionville (1639) · Salses (1639–1640) · Cambrils (1640) · Montjuïc (1641) · Preßnitz (1641) · Plauen · La Marfée (1641) · Dorsten (1641) · Wolfenbütteli (1641) · Honnecourt (1642) · Kempen (1642) · Schweidnitz (1642) · Breitenfeld (1642) · Freiberg (1642) · Rocroi (1643) · Tuttlingen (1643) · Kolding (1644) · Lister Tief (Listerdyb) (1644) · Kolberger Heide (1644) · Freiburg im Breisgau (1644) · Fehmarn (1644) · Jüterbog (1644) · Bysjön (1644) · Jankau (1645) · Brünn (1645) · Herbsthausen (Mergentheim) (1645) · Alerheim (Nördlingen) (1645) · Hulst (1645) · Triebl (Třebel) (1647) · Zusmarshausen (1648) · Lens (1648) · Wevelinghoven (1648) · Dachau (1648) · Prága (1648) · |
Lezáró egyezmények | |
Párhuzamos háborúk | németalföldi szabadságharc („nyolcvanéves háború”, 1568–1648) · francia–spanyol háború (1635–1659) · katalóniai felkelés (1640–1659) · Torstenson-háború (1643–1645) · |
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.