Konszern
A konszern a vállalatcsoport egyik formája: olyan vállalatcsoportot jelent, "ahol az anyavállalat a leányvállalatok felett szakmai irányítást is ellát, és bár a vállalatcsoport diverzifikált (idegen profilú vállalatokat is tartalmaz), a leányvállalatok alapvetően azonos szakmai jelleget mutatnak." Fogalmilag különbözik a holdingtól, amely a fenti jellemzőkön túlmenően "különnemű, egymással semmiféle kapcsolatban nem álló vállalatok pénzügyi ellenőrzés útján való egyesítése".
Jellemzői
[szerkesztés]A konszernek "a rokon területeken működő társaságokat egyesítik abból a célból, hogy kikapcsolják a konkurenciát, megszerezzék a piacot, és termelési berendezéseiket nagyobb mértékben használhassák ki".[1] A vállalatok részvénytársasági formája megkönnyíti a pénzügyi összekapcsolást a részesedési rendszer alapján.
Története
[szerkesztés]A modern konszernek az első világháború után fejlődtek ki, a legnagyobb szerepet Japánban játszották, de jelentős szerepük volt Németországban, Angliában és Franciaországban is. A konszern ma a monopóliumok legjellemzőbb formája. A konszern új formája – főleg az Amerikai Egyesült Államokban – a konglomerátum. Ugyanakkor már a kora újkortól megtalálhatók az őseik. Például a sváb Fugger család bányászati konszernje. Amely elsősorban a rézkitermelést és piacot igyekezett monopolizálni.
Példák Magyarországon
[szerkesztés]A konszernjog
[szerkesztés]A konszernjog a vállalatcsoportok tagjai között polgári jogi, pénzügyi jogi stb. szabályokat tartalmazó jogterület.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Közgazdasági lexikon
Források
[szerkesztés]- Közgazdasági kislexikon. Kossuth Könyvkiadó 1987. 292. old.
- Sárközy Tamás: Gazdasági státusjog. Aula kiadó 2003. 185. old.
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.