Kimméria
Kimméria | |
![]() | |
250 millió éve, a triász kezdetén Kimméria önálló lemez | |
Földtörténeti adatok | |
Kor | 280–200 Ma |
Idő | kora perm – késő triász |
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f0/380_Ma_plate_tectonic_reconstruction.png/260px-380_Ma_plate_tectonic_reconstruction.png)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3c/290_global.png/260px-290_global.png)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3c/100_global.png/260px-100_global.png)
Kimméria egy mikrokontinens, illetve az azt hordozó mikrolemez neve, amely a triásztól a kréta közepéig létezett önállóan, de teljes tektonikus története a 300 millió évtől a jelenkorig terjedő periódusra tehető. Magába foglalta a mai Anatóliát, Iránt, Afganisztánt, Tibetet, Indokínát és Malajziát. Jelenleg a lemez az újalpi hegységképző mozgások által felemelt hegységek óriási redői és takarói alatt van.
Kialakulása
[szerkesztés]Története a Hun kontinenssel kezdődik, amely egy hosszan elnyúló kéregdarab volt a devon és karbon időszakban a Tethys-óceánban. Ez a lemez a permre összeolvadt Laurázsiával, a mai északi kontinensek tömörülésével. Eközben Gondwana (Afrika, Dekkán és Ausztrália) és Laurázsia között felnyílt a Paleotethys.
Az alpi orogén ciklus mozgásai a Gondwana északi peremét leválasztották, és az így kialakuló szárazulat a Kimméria kontinens, a hordozó lemez pedig a Kimméria-lemez. A permben a Gondwana és a Hun-lemez közti medencét nevezik Paleotethysnek, a Kimméria leszakadásával felnyíló új kelet–nyugati hasadékvölgyet Neotethysnek.
Fejlődése
[szerkesztés]Kimméria a Gondwana északi szegélyéről szakadt le, miközben a Tethys öblébe ékelődő nyugati vége letöredezett, ennek darabjai alkotják a magyarországi aljzatot, keleti végén viszont összeolvadt a mai délkelet-ázsiai szigetvilág rögeivel.
Kimméria ezután igen gyors mozgással észak felé indult, mintegy követve a hozzá hasonló sorsú Hun-lemezt. Mintegy 280–300 millió éve kezdődött a törésvonal riftesedése, 250 millió éve kezdett északra vándorolni és alig 50 millió év múlva már össze is ütközött Ázsiával, ez előtt még menet közben összeforrt Dél-Kínával. A Paleotethys aljzata szubdukcióval megsemmisült, a lemezperem alábukása a kontinentális lemezrészek találkozásával megállt.
A nori korszakban indult az óalpi orogén ókimmériai fázisa, majd átmeneti nyugalmi időszak után a tithon korszakban az újkimmériai fázis vezette be a középső alpi ciklust. Ez a hegységképződési szakasz az Alpoktól Kelet-Ázsiáig megkezdte az Eurázsiai-hegységrendszer felgyűrését az általa bezárt Paleotethys öblének üledékeiből.
A kréta közepétől a villámgyors észak felé tartó mozgást a Dekkán-pajzs harmadszor is megismételte, ami bezárta a Kimméria által felszakított Neotethys üledékgyűjtőt és tovább gyűrte a Himaláját. Az újalpi mozgások szinte a teljes Eurázsiai-hegységrendszerben a frissen keletkező hegységek alá temették Kimmériát, illetve jó része szubdukcióval megsemmisült. Meglévő részei még mindig mozognak észak felé, miközben Afrika, az Arab-félsziget és a Dekkán egyre jobban bepréselik az Eurázsia-lemez alá.
Források
[szerkesztés]- Újkimmériai mozgások Észak-Iránban
- Cimmerian and Alpine Stratigraphy and Structural Evolution of the Moesian Platform (Romania/Bulgaria)
- szerk. Tom McCann: The Geology of Central Europe, vol.2: Mesozoic and Cenozoic, The Geological Society
- Geological Survey of Iran
- Geological History of Survey
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.