Horvát Tudományos és Művészeti Akadémia
Horvát Tudományos és Művészeti Akadémia (Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti) | |
Alapítva | 1866. |
Székhely | Zágráb |
Presjednik (elnök) | Velimir Neidhardt |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
A Horvát Tudományos és Művészeti Akadémia weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Horvát Tudományos és Művészeti Akadémia témájú médiaállományokat. |
Horvát Tudományos és Művészeti Akadémia (horvátul: Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti, rövidítve HAZU) a legfelsőbb tudományos intézmény Horvátországban.
A Horvát Tudományos és Művészeti Akadémiát Josip Juraj Strossmayer diakovári püspök védnöksége alatt alapították Jugoszláv Tudományos és Művészeti Akadémia (Jugoslavenska akademija znanosti i umjetnosti, rövidítve: JAZU) néven, mivel alapítója az egész délszláv régió központi tudományos és művészeti intézményévé kívánta tenni. Napjainkban fő célja a tudományos munka ösztönzése, szervezése, az elért eredmények alkalmazása, a művészeti és kulturális tevékenység fejlesztése, a horvát kulturális örökség terjesztése és világviszonylatban való érvényesítése, a tudományos kutatás és a művészi kreativitás eredményeinek publikálása, javaslattétel, illetve véleményezés a Horvátország számára különösen fontos területeken a tudomány és a művészeti élet előmozdítása érdekében.
Az akadémia kilenc osztályra oszlik; társadalomtudományok, matematikai, fizikai és kémiai tudományok, természettudományok, orvostudományok, filológiai tudományok, irodalom, képzőművészet, zeneművészet és zenetudomány, műszaki tudományok. Az Akadémia 1866-ban 16 rendes taggal kezdte meg tevékenységét, amelyek száma mára 160-ra nőtt. A rendes tagok mellett tiszteletbeli, levelező vagy társult tagok is lehetnek.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/91/HAZU_53_17_lipnja_2008.jpg/150px-HAZU_53_17_lipnja_2008.jpg)
Története
[szerkesztés]Az intézményt 1861. április 29-én alapították Zágrábban a horvát parlament, a szábor határozatával Jugoszláv Tudományos és Művészeti Akadémia néven.[1] Josip Juraj Strossmayer püspök, aki a 19. századi horvát nemzeti újjászületés idején a horvát felsőoktatás és tudományos élet felvirágoztatásának nagyhatású szószólója volt, erre a célra pénzalapot hozott létre, és 1860. december 10-én ötvenezer forint anyagi hozzájárulás kíséretében beadványt nyújtott be Horvátország akkori bánjának, Josip Šokčevićnek.[1] Példáját hamarosan egész Horvátország követte. Az újonnan megválasztott horvát parlament 1861. április 15-én egyhangúlag elfogadta és védnöksége alá helyezte Strossmayer javaslatát a Tudományos Akadémia létrehozására. Ezután elfogadták az akadémia alapszabályát törvényjavaslat formájában elküldték a királynak, amely csak 1863. augusztus 7-én erősítette meg azt azzal a kéréssel, hogy a bécsi politikai tényezők sajátos érdekei miatt a szövegben bizonyos kifejezéseket módosítsanak. Az 1865-ben újonnan megválasztott parlament felülvizsgálta a szabályzatot, de a király a Jugoszláv Tudományos és Művészeti Akadémia nagymértékben módosított szabályzatát csak 1866. március 4-én hagyta jóvá.[1] Közvetlenül ezután az uralkodó megerősítette az Akadémia első 14 rendes tagját. Ez az alapszabály a második világháború kezdetéig változatlan maradt.[1]
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/04/Agram%2C_Academy_Palace%2C_with_St._George_Monument%2C_by_Fernkorn%2C_Croatia%2C_Austro-Hungary-LCCN2002710733.jpg/250px-Agram%2C_Academy_Palace%2C_with_St._George_Monument%2C_by_Fernkorn%2C_Croatia%2C_Austro-Hungary-LCCN2002710733.jpg)
Az 1866. július 26-i ülésen a tagok elfogadták az eljárási szabályzatot, és védnöküknek Josip Juraj Strossmayert, első elnöküknek pedig Franjo Rački kanonokot és történészt választották. Három osztályt hoztak létre: a történeti-filológiai, filozófiai-jogi és a matematikai-természeti osztályt. Az akadémia főtitkárává Đuro Daničićot választották.[1]
A gyarapodó alapnak köszönhetően 1919 óta működik művészeti osztály, a könyvtár és levéltár, ahol különösen értékes a glagolita kéziratgyűjtemény, mely a világon a legnagyobbak közé tartozik. Strossmayer püspök ajándékának köszönhetően az akadémia Zrínyi téri épületében 1884-ben megnyílt a Strossmayer Régi Mesterek Galériája, mely 256 műalkotást tartalmaz. Az akadémia 1867-től adja ki a „Rad” tudományos folyóiratot. 1882-ben az akadémia egyes tudományos osztályai saját folyóiratokat kezdtek nyomtatni. 1887-ben az akadémia kiadta az első évkönyvet, valamint számos egyéb történelmi és néprajzi kiadványt.[1]
Az akadémia 1941 és 1945 között Horvát Tudományos és Művészeti Akadémia néven működött, majd visszakapta régi nevét. 1991-től ismét Horvát Tudományos és Művészeti Akadémia a hivatalos neve.
Tagsága
[szerkesztés]Az akadémia tagjai tiszteletbeli, rendes és levelező tagok, valamint a társult tagok. Az akadémia 1866-ban indult 16 teljes jogú taggal, ma már 160 tagja lehet, bár ezt a számot még soha nem érte el. 2022. január 1-jén 123 rendes tagja volt.[2]
- Rendes taggá választható az a tudós vagy művész, aki a Horvát Köztársaság állampolgára, akinek a tudomány vagy a művészet terén elért eredményeit és munkásságát általában magas értékük miatt elismerik.[2]
- Tiszteletbeli tag lehet az a magánszemély, aki különösen elismert a tudomány és a művészetek fejlődésében és előmenetelében.[2]
- Levelező taggá a főszabály szerint a Horvát Tudományos és Művészeti Akadémiával valamilyen formában együttműködő kiemelkedő külföldi tudósokat és művészeket választják. Köztük sokan a tudomány és a művészet legmagasabb díjaival rendelkeznek. Legfeljebb 160 levelező tag lehet.[2]
- Társult taggá a Horvát Köztársaságból általában fiatalabb tudósokat vagy művészeket választanak, számuk legfeljebb 100 fő lehet.[2]
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/50/Franjo_Ra%C4%8Dki_1897_Th._Mayerhofer.png/200px-Franjo_Ra%C4%8Dki_1897_Th._Mayerhofer.png)
Elnökei
[szerkesztés]- Franjo Rački (1866. – 1886.) – JAZU
- Pavao Muhić (1887. – 1890.) – JAZU
- Josip Torbar (1890. – 1900.) – JAZU
- Tadija Smičiklas (1900. – 1914.) – JAZU
- Tomislav Maretić (1914. – 1918.) – JAZU
- Vladimir Mažuranić (1918. – 1921.) – JAZU
- Gustav Janeček (1921. – 1924.) – JAZU
- Gavro Manojlović (1924. – 1933.) – JAZU
- Albert Bazala (1933. – 1941.) – JAZU
- Tomo Matić (1942. – 1945.) – HAZU
- Andrija Štampar (1947. – 1958.) – JAZU
- Grga Novak (1958. – 1978.) – JAZU
- Jakov Sirotković (1978. – 1991.) – JAZU
- Ivan Supek (1991. – 1997.) – HAZU
- Ivo Padovan (1997. – 2003.) – HAZU
- Milan Moguš (2004. – 2010.) – HAZU
- Zvonko Kusić (2011. – 2018.) – HAZU
- Velimir Neidhardt (2019. – ) – HAZU [3]
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ea/Croatian_Academy_of_Sciences_and_Arts_in_Zagreb_01.jpg/200px-Croatian_Academy_of_Sciences_and_Arts_in_Zagreb_01.jpg)
Osztályai
[szerkesztés]- Társadalomtudományi Osztály
- Matematikai, Fizikai és Kémiai Tudományok Osztálya
- Természettudományi Osztály
- Orvostudományi Osztály
- Filológiai Tudományok Osztálya
- Irodalmi Osztály
- Képzőművészeti Osztály
- Zenei és Zenetudományi Osztály
- Műszaki Tudományok Osztálya[4]
Az akadémia kutatóintézetei
[szerkesztés]Az Akadémiának Zágrábban és Zágrábon kívül is vannak tudományos kutatási és művészeti egységei, amelyek általában az egyes osztályok irányítása alá tartoznak. Vezetőiket az osztályok javaslatára a Horvát Tudományos és Művészeti Akadémia elnöksége nevezi ki. A tudományos kutatási egységek a következők: [5]
- Történet- és Társadalomtudományi Intézet
- Építészeti és Urbanisztikai Kabinet és Képzőművészeti Levéltár
- Jog-, Politika- és Szociológiai Kabinet
- Adria Intézet
- Tudománytörténeti és Tudományfilozófiai Intézet
- Madártani Intézet
- Paleontológiai és Geológiai Intézet
- Horvát Irodalom-, Színház- és Zenetörténeti Intézet
- Nyelvtudományi Kutatóintézet
- Immunológiai és Tumor Genetikai Intézet
- Antropológiai Központ
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cb/HAZU_58_17_lipnja_2008.jpg/300px-HAZU_58_17_lipnja_2008.jpg)
- Közlekedési Intézet
- Zárai Történettudományi Intézet (Zára)
- Fiumei Történet- és Társadalomtudományi Intézet (Fiume)
- Dubrovniki Történettudományi Intézet (Dubrovnik)
- Korrózió és Sótalanítás Kutatóintézet
- Tudományos és Művészeti Kutatóintézet (Eszék)
- Spliti Tudományos és Művészeti Intézet (Split)
- Tudományos Kutató Intézet (Varasd)
- Belovári Tudományos Kutató és Művészeti Intézet (Belovár)
- Pozsegai Tudományos és Művészeti Intézet (Pozsega)
- Tudományos Kutatóközpont (Vinkovce)
- Vukovári Tudományos Kutató és Művészeti Intézet (Vukovár)
- Tudományos és Művészeti Kutatóintézet (Kőrös)
- Orvosbiológiai Tudományok Intézete, (Fiume)
- Diakovári Tudományos és Művészeti Intézet (Diakovár)
- Tudományos Kutató és Művészeti Művészeti Intézet (Nagygorica)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/14/Jan_de_Cock_Strossmayer.jpg/200px-Jan_de_Cock_Strossmayer.jpg)
Múzeumok és galériák
[szerkesztés]- Horvát Tudományos és Művészeti Akadémia Gliptotékája
- Grafikai kabinet
- Horvát Építészeti Múzeum
- Horvát Orvosi és Gyógyszerészeti Múzeum
- Strossmayer Régi Mesterek Galériája
- Baltazar Bogišić Múzeum és Gyűjtemény (Cavtat)
- Maximilian Vanka Emlékgyűjtemény (Korčula)[5]
Egyéb belső egységek
[szerkesztés]- Horvát Tudományos és Művészeti Akadémia Levéltára
- Horvát Tudományos és Művészeti Akadémia Könyvtára
- Trsteno Arborétum
- HAZU Alapítvány[5]
Jegyzetek
[szerkesztés]Források
[szerkesztés]- ↑ HAZU-pov: Osnutak akademije. www.info.hazu.hr (Hozzáférés: 2022. február 21.)
- ↑ HAZU-pred: Dosadasnji predsjednici. www.info.hazu.hr (Hozzáférés: 2022. február 21.)
- ↑ HAZU-clan: Članovi akademije. www.info.hazu.hr (Hozzáférés: 2022. február 21.)
- ↑ HAZU-jed: Jedinice u sastavu HAZU. www.info.hazu.hr (Hozzáférés: 2022. február 21.)
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.