Ho Cse-csang
Ho Cse-csang | |
![]() | |
Élete | |
Született | kb. 659. |
Elhunyt | kb. 744. |
Nemzetiség | kínai |
Pályafutása | |
Jellemző műfaj(ok) | Kínai költészet |
Alkotói évei | Tang-dinasztia, 7-8. század |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Ho Cse-csang témájú médiaállományokat. |
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9f/Tang_Poem_-_Returning_Home_As_An_Unrecognized_Old_Man.jpg/220px-Tang_Poem_-_Returning_Home_As_An_Unrecognized_Old_Man.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/16/%E8%8D%89%E4%B9%A6%E5%AD%9D%E7%BB%8F.jpg/220px-%E8%8D%89%E4%B9%A6%E5%AD%9D%E7%BB%8F.jpg)
Ho Cse-csang (hagyományos kínai: 賀知章; egyszerűsített kínai: 贺知章; pinjin: Hè Zhīzhāng; magyar népszerű: Lo Kuan-csung; 659–744), udvariassági név: Csi-csen ( )) Tang-kori kínai költő, a kínai költészet kiemelkedő alakja.
Egyike volt a „Borospohár nyolc halhatatlanja” csoportnak, akik az utókor szerint az alkohol élvezetének hódoltak.
A Tang-dinasztia Hszüancung ( ) (Li Lung-csi ( )) császára udvarában magas tisztségeket töltött be. Pártfogolta az irodalmat, művészetet. Amikor idős korában visszavonult, a császár búcsúverset írt hozzá. A mai Ningpo ( ) városában, Csöcsiang ( ) tartományban telepedett le. A Tienji-pavilon ( ) parkjában ma is áll egy kis épület az ő emlékére. A kor jellegzetes alakja volt. Li Paj ( )t ő nevezte el száműzött halhatatlannak.
Keveset írt, de egy költeménye ott van a Tang-kor (618–907) legszebb háromszáz verse közt. Munkái nyomtatásban először 1600 előtt jelentek meg.
Egyik leghíresebb verse a Visszatérés:[1]
Gyermekkoromban hagytam el,
vénen falumba visszatértem.
Ugyanaz még a nyelv, a szó,
hajam világít csak fehéren.
Szülőfalumnak apraja,
a gyerekhad már meg sem ismer.
Megmosolyognak, kérdezik:
honnan jöttél idegen ember?
Magyarul
[szerkesztés]- A három királyság története. Hat fejezet Lo Kuan-csung regényéből; ford. Ecsedy Ildikó; MTA Orientalisztikai Munkaközösség, Bp., 1987 (Történelem és kultúra)
- A három királyság története at fejezet Lo Kuan-csung történelmi regényéből; ford. Ecsedy Ildikó; 2. jav. kiad.; MTA Orientalisztikai Munkaközösség–Balassi, Bp., 1997 (Történelem és kultúra)
Jegyzetek
[szerkesztés]Források
[szerkesztés]- ↑ Polonyi: Polonyi Péter. Kína (nagyútikönyv). Panoráma. ISBN 963-243-256-8
- Világirodalmi lexikon IV. (Grog–Ilv). Főszerk. Király István. Budapest: Akadémiai. 1975. 517. o.
Kapcsolódó szócikkek
[szerkesztés]Témakörök |
| ||||
---|---|---|---|---|---|
Fontosabb írók, költők | |||||
Legfontosabb művek |
| ||||
Történeti művek |
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.