Hardegg
Hardegg | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Tartomány | Alsó-Ausztria | ||
Járás | Hollabrunni járás | ||
Irányítószám | 2082 | ||
Körzethívószám | 02916, 02948, 02949 | ||
Forgalmi rendszám | HL | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 1309 fő (2018. jan. 1.)[1] | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 309 m | ||
Terület | 93,23 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Hardegg weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Hardegg témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Hardegg osztrák város Alsó-Ausztria Hollabrunni járásában. 2022 januárjában 1304 lakosa volt. Maga Hardegg (az önkormányzathoz tartozó falvak nélkül) mindössze 86 lakossal rendelkezik és ezzel Ausztria legkisebb városa.
Elhelyezkedése
[szerkesztés]Hardegg hagyományosan a tartomány Waldviertel régiójában fekszik, közigazgatásilag viszont a Hollabrunni járás részeként a Weinviertelhez tartozik. Az osztrák-cseh határt alkotó Thaya folyó jobb partján található a Gránit- és Gneiszfennsíkon. Területének 58,3%-a erdő, 37% áll mezőgazdasági művelés alatt. Az önkormányzat 9 települést egyesít: Felling (119 lakos 2022-ben), Hardegg (86), Heufurth (76), Mallersbach (158), Merkersdorf (120), Niederfladnitz (285), Pleissing (138), Riegersburg (238) és Waschbach (84).
A környező önkormányzatok: délkeletre Retzbach és Retz, délnyugatra Weitersfeld, nyugatra Langau, északnyugatra Šafov és Podmyče, északra Vranov nad Dyjí, Horní Břečkov és Lukov nad Dyjí, északkeletre Podmolí, keletre Hnanice (utóbbi 7 Csehországban).
Története
[szerkesztés]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/11/Hadegg_castle_-_panoramio.jpg/170px-Hadegg_castle_-_panoramio.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c4/Burg_Kaja_080524_1.jpg/170px-Burg_Kaja_080524_1.jpg)
Hardegg vára a 12. századtól a Plain grófok uradalmi központja volt. A Plain-Hardeggerek a 13. századra (a Kuenringek mellett) az Osztrák Hercegség egyik legbefolyásosabb nemesi családjává váltak. 1260-ban Otto és Konrad von Plain-Hardegg a magyarok ellen vívott csatában elesett, a birtokot pedig Berthold von Rabenswalde-Schwarzburg szerezte meg. Az uradalmi központ átkerült Retz városába, amelyet Berthold alapított. 1290-ben Hardegget már városként (civitas) említik. Templomát a 12. században alapították.
1314-ben Hardegg grófságát Berthold unokaöccsei, Maidburg (Magdeburg) várgrófjai kapták meg. Ugyanakkor a birtok egy részét a felső-ausztriai Schaunberg grófok örökölték, emiatt a várat is két részre (mindegyikben külön kápolnával) kellett megosztani. 1380 körül a Maidburgok erővel megszerezték a teljes uradalmat. 1425-ben a husziták betörtek Alsó-Ausztriába és Retz városában nagy vérengzést hajtottak végbe, közel ezer embert megöltek. Elfogták Johann von Hardegg grófot is, aki két évnyi fogság után Prágában halt meg.
A pénzzavarba került Maidburg-Hardeggek örökösödési szerződést kötöttek a Habsburgokkal, így amikor 1483-ban a család férfiágon kihalt, a vár I. Miksa császáré lett. Miksa előbb Pösing grófnak adta oda, majd 1495-ben Heinrich von Prüschenk kapta meg, aki egyúttal birodalmi grófi címet is kapott (leszármazottját, Ferdinand von Prüschenket 1594-ben kivégezték, mert feladta a törökök által ostromlott Győrt).
A harmincéves háborút követően a várat elhanyagolták. A Prüschenk-Hardegg család eladta a St. Julien nemzetségnek, majd 1730-ban a Khevenhüller grófoké lett. Az erődöt Johann Carl von Khevenhüller építette újjá a 19. század végén. A város gazdaságának alapjául a 17-19. században a textilgyártás, a gombgyártás, valamint egy lőporüzem szolgált.
1972-ben a szomszédos Merkersdorf és Riegersburg-Pleißing községeket Hardegg városához csatolták, majd 1975-ben Niederfladnitzot is. 1990-ben megnyitották a Thayán át Csehországba vezető hidat.
Lakosság
[szerkesztés]A hardeggi önkormányzat területén 2022 januárjában 1304 fő élt. A lakosságszám 1890 óta többé-kevésbé csökkenő tendenciát mutat. 2020-ban az ittlakók 94,5%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 1,6% a régi (2004 előtti), 3,6% az új EU-tagállamokból érkezett. 0,1% az egykori Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 0,2% egyéb országok polgára volt. 2001-ben a lakosok 93,8%-a római katolikusnak, 4,8% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát. Ugyanekkor a legnagyobb nemzetiségi csoportot a németek (96,6%) mellett a csehek alkották 2,1%-kal.
A népesség változása:
2016 | 1 309
|
2018 | 1 309
|
Látnivalók
[szerkesztés]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e0/Niederfladnitz_%2811%29_%287473539454%29.jpg/170px-Niederfladnitz_%2811%29_%287473539454%29.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/23/Schloss_Karlslust.jpg/170px-Schloss_Karlslust.jpg)
- a hardeggi vár és az ún. Óratorony
- Kaja várának romjai
- a riegersburgi kastély
- a niederflatnitzi kastély
- a niederflatnitzi Karlslust-kastély
- a hardeggi Szt. Vitus-plébániatemplom és középkori csontkamrája
- a fellingi Szt. Péter- és Pál-plébániatemplom
- a niederfladnitzi Mária mennybevétele-plébániatemplom
- a pleissingi Szt. Kunigunda-plébániatemplom
- a panorámaszekrény-múzeum
- a Thaya-völgyi Nemzeti Park
Híres hardeggiek
[szerkesztés]- Freddy Quinn (1931-), énekes, színész
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018. Osztrák Statisztikai Hivatal. (Hozzáférés: 2019. március 9.)
Források
[szerkesztés]- Hardegg Gedächtnis des Landes
- A település honlapja
- 31016 – Hardegg Statistik Austria
Fordítás
[szerkesztés]- Ez a szócikk részben vagy egészben a Hardegg (Niederösterreich) című német Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.