Gosau
Gosau | |||
![]() | |||
A Szt. Sebestyén-templom és a kálváriakápolna | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Tartomány | Felső-Ausztria | ||
Járás | Gmundeni járás | ||
Irányítószám | 4824, 4825 | ||
Körzethívószám | 06136 | ||
Forgalmi rendszám | GM | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 1792 fő (2018. jan. 1.)[1] | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 767 m | ||
Terület | 113,4 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Gosau weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Gosau témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Gosau osztrák község Felső-Ausztria Gmundeni járásában. 2018 januárjában 1797 lakosa volt.
Elhelyezkedése
[szerkesztés]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cb/Gosau_im_Bezirk_GM.png/170px-Gosau_im_Bezirk_GM.png)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/55/Evangelische_Kirche_Gosau_mit_Pfarrhaus.jpg/170px-Evangelische_Kirche_Gosau_mit_Pfarrhaus.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/51/Gosausee_mit_Dachstein.jpg/170px-Gosausee_mit_Dachstein.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/aa/Gosau_Gosaukamm.jpg/170px-Gosau_Gosaukamm.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7d/-_Bauernhausmuseum_in_Gosau-Hintertal.jpg/170px--_Bauernhausmuseum_in_Gosau-Hintertal.jpg)
Gosau Felső-Ausztria Traunviertel régiójában fekszik, a Salzkammergut területén, a Dachstein-hegységtől északra, a Hallstatti-tóba torkolló Gosaubach folyó völgyében. Jelentősebb állóvizei még a Vorderer Gosausee, a Hinterer Gosausee és a Gosaulacke. Hegyvidéki déli része (beleértve a három tavat) természetvédelmi terület. A legmagasabb, 2000 m fölötti hegycsúcsok délnyugati részén találhatóak, a Dachsteinhez tartozó Gosaukamm-csoportban, amelynek legmagasabb pontja a Großwand (2415 m). Területének 58,9%-a erdő. Az önkormányzat 15 falut, illetve településrészt egyesít: Klaushof, Bärnau, Jagerbauer, Vordertal, Grafner, Ramsau, Gosau, Auer, Kirchschlag, Steinermühle, Mittertal, Ötscheranger, Kranabet, Hintertal és Gosauschmied.
A környező önkormányzatok: északra Bad Goisern am Hallstättersee, keletre Hallstatt, délre Ramsau am Dachstein (Stájerország), délnyugatra Filzmoos, nyugatra Annaberg-Lungötz és Abtenau, északnyugatra Rußbach am Paß Gschütt (utóbbi négy Salzburg tartományban).
Története
[szerkesztés]A Gosau-völgyet a 13. században kezdték el betelepíteni a salzburgi Szt. Péter-apátságból. Első írásos említése 1231-ből származik. Lakóinak többsége fakitermeléssel foglalkozott, amelyet a hallstatti sóbányának szállítottak. 1295-ben az I. Albert herceg által létesített sólepárlót IV. Konrad von Fohnsdorf salzburgi érsek katonái lerombolták: ez volt a csúcspontja az Osztrák Hercegség és az érsekség között 1291-1295 között dúló ún. gosaui sóháborúnak. A vitatott terület legkésőbb 1441-re véglegesen a Habsburg Enns fölötti Ausztria Hercegségének birtoka lett.
A völgy Szt. Sebestyénnek szentelt, a hallstatti plébánia alá rendelt katolikus temploma 1507-ben épült. Korábban a helybeliek lelki szükségleteiről a fából készült Szt. Jakab-templom gondoskodott.
1602-ben a többi salzkammerguti protestánssal együtt a gosauiak is fellázadtak. A felkelésnek a Gschütt-hágón érkező, Wolf Dietrich von Raitenau érsek vezette salzburgi csapatok vetettek véget. Az ellenreformáció után a hitüket addig titokban gyakorló protestánsok csak II. József türelmi rendelete után, 1784-ben létesíthettek imaházat; templomuk 1869-ben épült.
A napóleoni háborúk során a falut több alkalommal megszállták. A 19. század közepétől a császári udvar a közeli Bad Ischlben töltötte a nyarakat és a környező vidék (így a Gosau-völgy) turizmusa fellendült. Az 1920-as években sípályákat létesítettek, az 1970-es években pedig sífelvonókat építettek. Ma évente kb. 300 ezer vendégéjszakát realizálnak a község szállásadói.
1913-ban vízierőművet létesítettek a Gosaubachon, ekkor duzzasztották fel a Vorderer Gosauseet és ekkor jött létre a ma ismert táj.
A köztársaság 1918-as megalakulásakor Gusaut Felső-Ausztria tartományhoz sorolták. Miután Ausztria 1938-ban csatlakozott a Német Birodalomhoz, az Oberdonaui gau része lett; a második világháború után visszakerült Felső-Ausztriához.
Lakosság
[szerkesztés]A gosaui önkormányzat területén 2018 januárjában 1797 fő élt. A lakosságszám 2001-ben érte el csúcspontját 1944 fővel, azóta némileg visszaesett. 2016-ban a helybeliek 92,9%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 2,7% a régi (2004 előtti), 1,9% az új EU-tagállamokból érkezett. 0,9% a volt Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 1,9% egyéb országok polgára. 2001-ben a lakosok 20,1%-a római katolikusnak, 75,8% evangélikusnak, 1,9% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát. Ugyanekkor 10 magyar élt a községben.
2016 | 1 774
|
2018 | 1 792
|
Látnivalók
[szerkesztés]Gosau a világörökséghez tartozó Hallstatt–dachsteini kultúrtáj része.
- a Szt. Sebestyén-plébániatemplom
- az evangélikus templom
- a Vorderer Gosausee, Hinterer Gosausee és Gosaulacke hegyi tavak
- a Dachstein festői hegyvidéke számos túrázási és síelési lehetőséget nyújt. A tájakat számos 19. századi festő (pl. Adalbert Stifter, Ferdinand Georg Waldmüller, Friedrich Gauermann) is megörökítette.
- a Schmiedbauern skanzen
- a kálváriahegy és kápolnája
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018. Osztrák Statisztikai Hivatal. (Hozzáférés: 2019. március 9.)
Források
[szerkesztés]- A település honlapja
- 40706 – Gosau Statistik Austria
Fordítás
[szerkesztés]- Ez a szócikk részben vagy egészben a Gosau című német Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.