Ferdinand Walsin-Esterhazy
Ferdinand Walsin-Esterhazy | |
![]() | |
Született | 1847. december 16.[1][2] Párizs |
Meghalt | 1923. május 21. (75 évesen)[3][4][5][2] Harpenden |
Sírhely | Hertfordshire |
Állampolgársága | francia |
Rendfokozata | őrnagy |
Csatái | porosz–francia háború |
Szülei | Ferdinand Walsin Esterhazy |
Iskolái | Lycée Condorcet |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Ferdinand Walsin-Esterhazy témájú médiaállományokat. |
Marie-Charles-Ferdinand Walsin-Esterhazy (Párizs, 1847. december 16. – Harpenden, Hertfordshire, 1923. május 21.) francia katonatiszt, áruló, kém. Jelentős szerepet játszott a Dreyfus-ügyben.
Élete
[szerkesztés]Walsin-Esterhazy, aki Esterhazy grófnak adta ki magát, az 1866-os osztrák-porosz háborúban az osztrák császári seregben katonáskodott. 1869-ben IX. Piusz pápa római légiójában szolgált.
1892-ben belépett a francia reguláris hadseregbe, miután több évig az Idegenlégióban szolgált. Súlyosan eladósodott és pénzért francia katonai terveket, titkokat adott el a német hadvezetésnek. Miután 1894-ben Alfred Dreyfust perbe fogták és kémkedés miatt elítélték, Georges Picquart alezredes, a francia hadsereg kémelhárítási részlegének vezetője gyanút fogott, mert a Dreyfusnak tulajdonított dokumentumokon felismerte Esterhazy kézírását. 1897-ben Esterhazyt hadbíróság elé állították, ám felmentették a kémkedés vádja alól.
Később, amikor Franciaországban megerősödött a Dreyfus-ügy újratárgyalását követelő mozgalom, Esterhazy pánikba esett és először Belgiumba, majd Londonba szökött. Később maga ismerte el, hogy kémkedett a németeknek. Angliában „Comte de Voilemont” álnéven fordítóként és íróként dolgozott haláláig.
Játékfilm
[szerkesztés]- A Dreyfus-ügy (L’Affaire Dreyfus) : Yves Boisset 1995-ös televíziós játékfilmje; Walsin-Esterhazy szerepében: Pierre Arditi.
- Tiszt és kém – A Dreyfus-ügy (J'accuse) : Roman Polański 2019-es francia-olasz történelmi drámája; Walsin-Esterhazy szerepében: Laurent Natrella.
Irodalom
[szerkesztés]- Esterházy Péter: J’accuse, egy rendbehozás (Esterhazy származásáról)
- Szász János: Vihar Franciaországban. Egy régi ügy időszerűsége; Kriterion, Bukarest, 1996
- Nicholas Halasz: Dreyfus kapitány. Egy tömeghisztéria története; ford. Félix Pál; Gondolat, Budapest, 1967.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ [19800035/212/27793 Léonore database] (francia nyelven). Ministry of Culture. (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ a b GeneaStar
- ↑ Francia Nemzeti Könyvtár: BnF források (francia nyelven). (Hozzáférés: 2015. október 10.)
- ↑ Encyclopædia Britannica (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ SNAC (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.