Eleai Zénón
eleai Zénón | |
![]() | |
(vitatott képmás) | |
Született | kb. i. e. 488 Velia[1] |
Elhunyt | kb. i. e. 430 Velia[1] |
Foglalkozása |
|
Filozófusi pályafutása | |
Elea Preszókratikus filozófia | |
Iskola/Irányzat | eleai filozófiai iskola |
Érdeklődés | metafizika, ontológia |
Akikre hatott | szamoszi Melisszosz, Empedoklész, Leukipposz, Kephalosz, Kalliasz |
Akik hatottak rá | Parmenidész |
Fontosabb nézetei | Zénón paradoxonjai |
Fontosabb művei | Zénón paradoxonjai |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz eleai Zénón témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Eleai Zénón, Zeno (Elea, kb. i. e. 488[2] – i. e. 430) ókori görög filozófus.
Élete
[szerkesztés]Zénón életéről nagyon keveset tudunk. Diogenész Laertiosztól tudjuk, hogy nem hagyta el Eleát, Athénban sem járt soha.[3] Parmenidész tanítványa volt.[4] Platóntól tudjuk, hogy Zénón pénzért tanított, egy kurzusa száz minába került.[5]
Ugyancsak Platóntól tudjuk azt is, hogy Zénón karcsú, elegáns, kellemes megjelenésű férfi volt.[4] Egy arab történetíró, al-Mubasszir alacsony termetűnek és pisze orrúnak írta le.[6]
Filozófiája
[szerkesztés]Platóntól tudjuk, hogy Zénón legalább egy könyvet írt.[7] A Szuda-lexikonban további címlistát is találni, hitelessége azonban nem bizonyított. Arisztotelésztől tudjuk, hogy legalább még egy könyvet írt, a mozgás-paradoxonok, a köles szám paradoxona,[8] a hely paradoxona[9] voltak benne. De az sem kizárt, hogy egy könyvet írt, amely mindezeket tartalmazta.
Az egyetlen, kétségtelenül zénóni töredéket, amely érintetlenül maradt fent, Szimplikiosz jegyezte fel:
- Amikor ugyanis újra azt bizonyítja, hogy ha sok dolog van, akkor ugyanazok véges sokan és végtelenül sokan is vannak, Zénón szó szerint ezt írja:
- „Ha sok dolog van, akkor éppen annyinak kell lennie, ahány van, sem többnek, sem kevesebbnek. De ha annyi van, ahány van, akkor végesen sokan volnának.
- Ha sok dolog van, akkor végtelenül sok dolog van: mert a dolgok között végtelenül sok más dolgok vannak, és ez utóbbiak között megint mások. És így a dolgok végtelenül sokan vannak.”
Apóriák
[szerkesztés]Az ún. zénóni apóriák:
Akhilleusz és a teknős
[szerkesztés]Akhilleusz és a teknős versenyeznek, a teknős kap egy méter előnyt. Ekkor Akhilleusz sosem éri utol a teknőst, hiszen először megtesz egy métert, de addigra a teknős odébbmegy, ledolgozza ismét a hátrányát, de addigra a teknős ismét odébbmegy, és így tovább a végtelenségig.
A nyílvessző
[szerkesztés]Egy nyílvessző nem juthat el sehova, hiszen ha egy adott pillanatban vagy ott van ahol van, vagy nincs. Ha nincs az baj, ha pedig ott van, akkor áll, vagyis a nyílvessző minden pillanatban egy helyben áll.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b MacTutor History of Mathematics archive
- ↑ (szerk.) Balázs György: Alapismereti kislexikon, Novotrade, Budapest, 1990, 415. o.
- ↑ DL IX. 28
- ↑ a b Platón: Parmenidész 127 B
- ↑ Platón: Alkibiadész I. 119 A
- ↑ Luciano De Crescenzo: A görög filozófia rendhagyó története. Ford. Peredi Mária. Tercium Kiadó. 1995. ISBN 963-8453-443 p. 117
- ↑ Platón: Parmenidész 127 D – 128 A
- ↑ Arisztotelész: Fizika [DK 29 A 29]
- ↑ Uo. [DK 29 A 24]
Források
[szerkesztés]- Diogenész Laertiosz: A filozófiában jeleskedők élete és nézetei. Ford. Rokay Zoltán. (hely nélkül): Jel. 2005. ISBN 963-9318-85-X
- G. S. Kirk, J. E. Raven, M. Schofield: A preszókratikus filozófusok, ford. Cziszter Kálmán, Steiger Kornél, Budapest, Atlantisz, 1998, ISBN 963-7978-99-2
- Luciano De Crescenzo: A görög filozófia. Ford. Peredi Mária. (hely nélkül): Tercium Kiadó. 1995. ISBN 963-8453-16-8
Kapcsolódó szócikkek
[szerkesztés]Milétoszi filozófiai iskola | |
---|---|
Püthagoreusok | |
Hérakleitosz-Eleai iskola | |
Posztparmenideánus pluralisták | |
Szofisták | Prótagorasz • Prodikosz • Gorgiasz • Hippiasz • Kritiasz • Thraszümakhosz • Antiphón • Anonymus Iamblichi • pszeudo-Arisztotelész • Apollóniai Diogenész |
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.