Component Object Model
A Component Object Model (COM), mely ActiveX-ként is ismert, a Microsoft által kifejlesztett technológia a komponens alapú fejlesztés támogatására, mely a szoftverek közti kommunikációt teszi lehetővé. Bár több platformon is megvalósították, elsősorban a Microsoft Windows operációs rendszerében használják. Az elődje az object linking and embedding (OLE) technológia volt, ma a COM szerepét a Microsoft .NET rendszer veszi át.
A COM architektúra fejlesztésében részt vevő egyik legjelentősebb gondolkodó Anthony Williams volt, aki a szoftver komponensek elméletének jelentőségét az Object Architecture: Dealing With the Unknown – or – Type Safety in a Dynamically Extensible Class (1988) és az On Inheritance: What It Means and How To Use It (1990) műveiben publikálta.
Történelem
[szerkesztés]A Microsoft korábbi objektum-alapú, beágyazott dokumentumok kezelésére tervezett technológiája az Object Linking and Embedding (OLE) 1.0 volt, mely a dynamic data exchange-en (DDE) alapult. A beágyazott dokumentumokra egy példa a Microsoft Wordbe beágyazott táblázat. A táblázat tartalmát az Excelben megváltoztatva a tartalom megváltozik a Wordben is, illetve Wordben is változtatható a táblázat tartalma. 1991-ben mutatták be a Microsoft Word for Windows és Excel alkalmazásokkal, és később hozzáadták a Windows alapfunkcióihoz 1992-ben, a 3.1-es verziótól kezdve. 1991-ben a Microsoft bemutatta a Visual Basic-vezérlőket (VBX) a Visual Basic 1.0-s verziójával.
1993-ban a Microsoft kiadta az OLE 2-t, valamint megalkotta a COM-ot az OLE 2 alatt működő objektummodellként. Míg az OLE 1 beágyazott dokumentumok kezelésére szolgált, addig a COM és az OLE 2 szoftverkomponensek kezelését célozta meg. 1994-ben bemutatták az OLE vezérlőket (OCX) a VBX vezérlők utódaként. Ezzel egy időben a Microsoft bejelentette, hogy az OLE 2-t csak „OLE”-nek kell hívni, az OLE többé nem betűszó, hanem a vállalat komponenstechnológiájának összefoglaló neve.
1996 elején a Microsoft elnevezte az OLE internettel kapcsolatos részét ActiveX-nek, aztán minden OLE technológiát ActiveX-nek kezdett hívni, kivéve a Microsoft Office-ban használt beágyazott dokumentumtechnológiát. Később ugyanebben az évben bemutatták a DCOM-ot válaszként a CORBA technológiára.
Bár a COM technológia 1993 óta használatban van, a Microsoft 1997 óta használja a COM megnevezést.
COM+
[szerkesztés]A Windows 2000 megjelenésével a COM is jelentősen továbbfejlődött, melynek neve COM+ lett. Ezzel egy időben a Microsoft nem tekintette a DCOM-ot külön entitásnak.
A COM+ egyik előnye a "komponens farmok" támogatása, valamint az automatikus tranzakciókezelés a Microsoft Transaction Server (MTS) segítségével. Egy megfelelően kódolt komponens újrafelhasználható az új hívásokkal, nem kell törölni a memóriából. A komponensek elosztottak is lehetnek (másik gépről hívhatóak), ami korábban csak a DCOM használatával volt elérhető.
DCOM
[szerkesztés]Áttérés COM-ról .NET-re
[szerkesztés]A Microsoft .NET Keretrendszer nagy részben feleslegessé teszi a COM platformot. Bár a COM használható technológia marad (és a Microsoft nem is tervezi a megszüntetését), a vállalat a marketing tevékenységét a .NET platformra fókuszálja.
A .NET rendelkezik korlátozott COM kompatibilitással, ami lehetővé teszi a COM használatát egy runtime callable wrapper (RCW, futtató környezet által meghívható burkoló osztály) megvalósításával, valamint a COM képes használni a .NET osztályokat a COM callable wrapper (CCW, COM által meghívható burkoló osztály) megvalósításával. Ráadásul a legtöbb COM+ szolgáltatás (mint a tranzakció-kezelés) még mindig fontos szerepet tölt be az enterprise .NET (nagyvállalati környezetbe szánt) alkalmazások létrehozása során.
ActiveX és az internetes biztonság
[szerkesztés]Az ActiveX vezérlők beágyazása az Internet Explorerbe olyan lehetőségeket is nyitott, melyek a számítógépes vírusok, trójai programok és kémprogramok elterjedéséhez vezettek. Ezen támadások jelentős részének terjedése nagyban függ az ActiveX-től. A Microsoft 1996-ban nyilvánította ki, hogy problémák vannak az ActiveX-szel, amikor Charles Fitzgerald, a Microsoft Java csapatának programmenedzsere a következőket mondta: "Ha biztonságban akarsz lenni a Neten, húzd ki a géped. […] Sosem állítottuk, hogy az ActiveX biztonságos." [1]
Technikai részletek
[szerkesztés]A COM programozók a szoftvereiket a COM feltételeinek megfelelő komponensekből építik fel. A különböző komponens típusok osztályazonosítókkal (class ID, CLSID) azonosíthatóak, melyek globálisan egyéni azonosítók, avagy GUID-ok. Minden COM komponens egy vagy több interfészen keresztül szolgáltat funkciókat. A különböző, komponens által támogatott interfészek interfész azonosítókkal különböztethetőek meg egymástól (interface ID, IID), melyek szintén GUID-ok.
A COM interfészeknek több programozási nyelvhez van kötése , például C, C++, D, Visual Basic, valamint több Windows platformon implementált script nyelvhez. Minden hozzáférés a komponensekhez az interfészek metódusain keresztül történik. Ez olyan lehetőségeket kínál, mint a folyamatközi illetve számítógépközi programozás (az utóbbi DCOM segítségével valósul meg).
Minden komponensnek meg kell valósítania (legalább) a szabványos IUnknown interfészt. Tulajdonképpen minden COM interfész az IUnknown
interfészből származik. Az IUnknown interfész három metódusból áll: az AddRef()
és Release()
függvények az interfészek referencia számlálását és élettartamát valósítják meg; valamint a QueryInterface()
, ami egy IID, ami mutatókat ad vissza a különböző komponensek által megvalósított interfészekre. A QueryInterface()
hatása hasonló a dynamic_cast<>
-hoz a C++ -ban, illetve a cast-hoz a D, Java vagy C# nyelvben.
A COM több egyéb szabványos interfészt is definiál, melyek komponens-közi kommunikációt tesznek lehetővé. Például az egyik ilyen interfész az IStream
, melyet adatfolyam szemantikát alkalmazó komponensek valósítanak meg (például a FileStream
komponens, ami fájlokat ír és olvas). A Read
és Write
metódusokkal rendelkezik folyam olvasásra és írásra. Másik szabványos interfész az IOleObject
, melyet olyan komponensek valósítanak meg, melyek valószínűleg konténerbe lesznek beágyazva vagy belinkelve. Az IOleObject
olyan metódusokkal rendelkezik, melyek lehetővé teszik a komponens térigényét; a komponens támogatja-e az olyan műveleteket, mint a megnyitás, mentés stb.
Egy komponens futó példányát úgy lehet létrehozni, hogy a COM futtató könyvtártól kérünk egy class factoryt ("osztálygyár" minta), és megadjuk a CLSID-jét a kívánt komponensnek. Ezután utasítjuk a class factoryt a kívánt komponens egy példányának létrehozására, megadva egy IID-t egy bizonyos a komponens által megvalósított interfész kinyerésére. A kliens ezután meghívja az interfész metódusait, végül elengedi az interfészt a Release()
metódus meghívásával.
A komponensek COM típuskönyvtárakkal (COM Type Library) tudják önmagukat leírni. A típuskönyvtár olyan információkat tartalmaz, mint a komponens CLSID-je, a komponens által megvalósított interfészek IID-ja, valamint ezen interfészek metódusainak leírása. A típuskönyvtárakat jellemzően RAD környezetek használják, mint a Visual Basic vagy Visual Studio, hogy segítsék a fejlesztőt a komponensek létrehozása során.
A COM programozók felelősek a COM környezetbe való belépésért és az onnan való kilépésért, a COM objektumok inicializálásáért és referenciaszámlálásáért, az objektumok verzióinformációjának lekérdezéséért, a fejlettebb objektum verziók lehetőségeit kihasználó kódért és a visszalépésért az újabb verzió hiányában. A COM osztályokat Globálisan egyedi azonosítók (GUID) azonosítják. A COM osztályokat regisztrálni kell a Regisztrációs adatbázisban. COM objektumokra folyamaton belül, folyamatok között és hálózaton keresztül lehet hivatkozni. A COM objektum figyeli a saját referenciaszámlálóját, és felszabadítja önmagát, ha a számláló értéke nulla.
További információk
[szerkesztés]A Microsoft Windows komponensei | |||||
---|---|---|---|---|---|
Menedzsmenteszközök |
| ||||
Alkalmazások |
| ||||
Shell |
| ||||
Szolgáltatások |
| ||||
Fájlrendszerek |
| ||||
Szerver |
| ||||
Architektúra |
| ||||
Biztonság |
| ||||
Kompatibilitás |
| ||||
API | |||||
Megszűnt |
|
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.