Buda (Budapest)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e5/Budav%C3%A1ri_Palota_10x15.jpg/220px-Budav%C3%A1ri_Palota_10x15.jpg)
Buda on Ungari pealinna Budapesti ajalooline kants Doonau jõe paremkaldal Ungari keskmäestikus. Tänapäevane haldusjaotus (I ringkond) hõlmab vaid murdosa suurlinna territooriumist.
Ajalugu
[muuda | muuda lähteteksti]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b2/Buda_%C3%A9s_Pest_l%C3%A1tk%C3%A9pe_a_Notiti%C3%A1b%C3%B3l_1737.jpg/220px-Buda_%C3%A9s_Pest_l%C3%A1tk%C3%A9pe_a_Notiti%C3%A1b%C3%B3l_1737.jpg)
Buda oli varem omaette hallatav linnakeskus. Aastatel 1361–1541 ja 1784–1873 oli see Ungari kuningriigi pealinn. Buda nõlvakul asub Mátyási kirik.
Osmanite riigi hõive
[muuda | muuda lähteteksti]Buda (osmanitürgi keeles Budin) oli Osmanite riigi valitsetava Budini ejaleti halduskeskus aastatel 1541–1686. 17. sajandil moodustasid stagneerunud asula elanikkonnast enamuse Balkani moslemid.
Pärast 1686. aasta Buda piiramist haarasid võimu Püha liiga väed. Habsburgid pidasid veel 1783. aastani Ungari kuningriigi pealinna Pozsony's (saksa keeles Pressburg; tänapäevane Bratislava).
Buda ja Pesti ühendamine
[muuda | muuda lähteteksti]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/08/Ansicht_der_Burg_Buda_und_des_Stadtteils_Taban.jpg/220px-Ansicht_der_Burg_Buda_und_des_Stadtteils_Taban.jpg)
- 1849. aastal avati šoti inseneri Adam Clarki juhitud ja üheksa aastat kestnud ehitustööde järel üle jõe kahte linna ühendav Széchenyi kettsild.
- 1. jaanuaril 1873 ühendati Franz Joseph I korraldusel, kes oli Austria keiser ja ühtlasi apostellik Ungari kuningas, seni iseseisvad linnad Buda, Óbuda ja Pest ühiseks Budapesti linnaks. Austria-Ungari kaksikmonarhia esipealinna Viini kõrval toimis Budapest teisejärgulise pealinnana István Püha krooni maadel (Transleitaania). Peaministri Gyula Andrássy asutatud Avalike Tööde Nõukogu juhtimisel kujunes ligi 350 000 elanikuga metropolist koos saksa ja juudi kogukondadega Mandri-Euroopa üks suuremad kultuuri- ja majanduskeskusi. Pesti-poolses hoogsas historitsistlike hoonete ja magistraalide ehituses võeti eeskuju Pariisist[1]. Buda arendus jäi tunduvalt konservatiivsemaks.
Varia
[muuda | muuda lähteteksti]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/67/V%C3%A1ralag%C3%BAt.jpg/220px-V%C3%A1ralag%C3%BAt.jpg)
Pikemalt artiklis Buda lossitunnel
Buda kõrgendikku läbib 1856. aastal avatud niinimetatud lossitunnel (Budai Váralagút). Kettsilla inseneri Adam Clarki projekteeritud ja kolm aastat kaevatud tunneli eesmärgiks oli inimeste jalavaeva vähendamine ümber pikliku kõrgendiku kõndimisel. Aasta pärast valmimist avati see hobuliiklusele. Tänapäeval ühendab 350 meetri pikkune tunnel kettsillalt ning Fő ja Lánchídi tänavatest lähtuvat ringliiklust Krisztinavárose elamupiirkonna Alagúti tänavaga.[2]
Viited
[muuda | muuda lähteteksti]- ↑ "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. aprill 2019. Vaadatud 8. veebruaril 2019.
((netiviide))
: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) - ↑ "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. juuni 2018. Vaadatud 9. veebruaril 2019.
((netiviide))
: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Vaata ka
[muuda | muuda lähteteksti]Välislingid
[muuda | muuda lähteteksti]Buda (Budapest) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.