Bigbank
Bigbank AS | |
---|---|
![]() | |
Asutatud | 1992 |
Peakorter | Tallinn, Tartu maantee 18 |
Valdkonnad | pangandus |
Puhaskasum | 12 mln eurot (2016)[1] |
Koduleht | Bigbanki koduleht |
Bigbank AS on Eestis, Lätis, Leedus, Soomes, Rootsis ja Bulgaarias tegutsev ning Saksamaa, Austria ning Hollandi turul piiriüleseid teenuseid osutav tarbimislaenudele spetsialiseerunud pank, mis asutati 1992. aastal Tartus.
Ettevõte tegutseb kõigil turgudel ühtse kaubamärgi Bigbank all. Bigbank on universaalpankade ja liisingufirmade järel Balti riikides üks suuremaid panku, kus antakse laenu nii eraisikutele kui ettevõtetele.
Bigbank pakub tarbimislaene Eestis, Lätis, Leedus, Soomes, Rootsis ja Bulgaarias, ärilaene ja kodulaenu Eestis, Lätis ja Leedus.
Ettevõtte omakapital kasvas 2016. aasta lõpuks 95,5 miljoni euroni ning kogu kontserni bilansimaht oli 394 miljonit eurot. 2016. aasta lõpuks töötas Bigbankis kokku 434 töötajat.
Ajaloost
[muuda | muuda lähteteksti]Bigbank alustas tegevust ja avas esimese esinduse Tartus 1992. aastal. Aasta hiljem avati esimene kontor Tallinnas ja 1994 ka Pärnus. 1996. aastal asutati Lätis tütarettevõtte.
1997. aastal muutis kinnisvara tagatisel laenu andev Liivimaa Lombard oma nime Balti Investeeringute Grupiks.[2] Sel ajal olid ettevõtte omanikeks Parvel Pruunsild ja Vahur Voll.[2] Samal aastal võeti kasutusele ka kaubamärk BIG, mis oli lühend ärinimest.
2004. aastal esitas BIG taotluse krediidiasutuse tegevusloa saamiseks ning noteeris esimest korda oma võlakirjad Tallinna börsil. Krediidiasutuse tegevusluba saadi 2005 ja alates 28. septembrist tegutsetakse Eestis krediidiasutuse ehk pangana. Ettevõte uueks ärinimeks sai Balti Investeeringute Grupi Pank AS.
2006 hakati Eesti turul pakkuma tähtajaliste hoiuste teenust. Ettevõtte bilansimaht ületas 1 miljardi krooni piiri; aasta lõpuks jõudis sama verstapostini ka laenuportfell.
Leedu filiaal, mis hakkas esimesena tegutsema kaubamärgi "BIgbank" all, avati 2007. Rahvusvaheline reitinguagentuur Moody's Investor Service andis BIGile esmakordselt krediidireitingu. BIG viis läbi esimese rahvusvahelise võlakirjaemissiooni ja noteeris võlakirjad Stockholmi börsil. Läti tütarettevõte alustas koostööd Läti Postiga, tehes BIGi teenused kättesaadavaks postkontorites üle terve riigi. Panga bilansimaht ulatus aasta lõpuks 2,5 miljardi kroonini, laenuportfell 2 miljardi kroonini ja aktiivsete kliendilepingute hulk ligines 100 000-ni.
Seni kaubamärgi BIG all tegutsenud pank võttis 2008. aasta ka Eestis ja Lätis kasutusele ühtse rahvusvahelise kaubamärgi Bigbank ning viis ettevõtte ärinime sellega vastavusse (Bigbank AS). Bigbank avas Lätis tütarettevõtte kõrvale ka panga filiaali. Alustati piiriülese teenusena hoiuste pakkumist Soomes. Pank alustas koostööd Eesti Postiga, mille tulemusena said Bigbanki teenused kättesaadavaks kõigis suuremates postkontorites.
2009 alustas Bigbank piiriülese teenusena hoiuste pakkumist Saksamaal. Sama aasta novembris avati Soome filiaal ja esimene esindus Helsingis. 2010 alustati piiriülese teenusena hoiuste pakkumist Austrias ja Hollandis ning hakati laene väljastama ka Soomes. 2011 alustati laenude väljastamist Hispaanias ning 2012 Rootsis ning 2020 Bulgaarias.
Vaata ka
[muuda | muuda lähteteksti]Viited
[muuda | muuda lähteteksti]- ↑ Panga koduleht
- ↑ 2,0 2,1 "Liivimaa Lombard muutus Balti Investeeringute Grupiks" Postimees, 25. märts 1997
Välislingid
[muuda | muuda lähteteksti]Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.