Jordebog
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/Meinhard_urbar_1288.jpg/220px-Meinhard_urbar_1288.jpg)
En jordebog er en fortegnelse over de ejendomme, der hører til et gods eller en ejer[1].
Jordebøgers indhold
[redigér | rediger kildetekst]Jordebøger kan være uens indrettet fra gods til gods, men er i hovedreglen opbygget således:
- landsby for landsby angives
- de under godset hørende fæstegårde og -huse med angivelse af
- aktuel(le) bruger(e) (eller om ejendommen er ubesat – "ødegård")
- værdiansættelse i hartkorn og
- landgildeafgifter (rug, byg, havre, smør, får, gæs, høns, æg osv.)[2].
Studiet af jordebøger
[redigér | rediger kildetekst]Jordebøger spiller en stor rolle for demografiske, godshistoriske, egnshistoriske, landbrugshistoriske og slægtshistoriske studier[3].
Danmark
[redigér | rediger kildetekst]Eksempler på jordebøger
[redigér | rediger kildetekst]De ældste jordebøger:
- Ribe kapitels jordebog ca. 1260-1320, også kendt som Ribe Oldemoder
- Århus Kannikebords Jordebog ca. 1315, den ældste del af Roskildebispens jordebog
- Roskildebispens Jordebog ca. 1380
De ret enestående og enkeltstående kongelige jordebøger:
- Kong Valdemars Jordebog ca. 1231, også kendt under det latinske navn Liber Census Daniæ (dansk: Danmarks skattebog). Optegner Valdemar Sejrs gods i det nuværende Danmark, Skåne, Halland og Blekinge samt flere andre områder.
Nyere jordebøger
[redigér | rediger kildetekst]- Elline Gøyes jordebog, 1552
England
[redigér | rediger kildetekst]Domesday Book (dansk: Dommedagsbogen) ca. 1086, mindre kendt som Winchester-bogen (latin: Liber de Winlonia). Optegner normanner-kongen Wilhelm Erobrerens gods i England.
Norge
[redigér | rediger kildetekst]Også i Norge var jordebøger i tidligere tid stærkt i brug og kaldtes her fra først af jordeskråer. Det ældste opbevarede fragment af en sådan er fra ca. 1200 og oplyser om det gods, der tillå en vis kirke i Nidaros. Overhovedet var det de gejstlige stiftelser, bispestolene, kapitlerne, klostrene, som, følgende udlandets eksempel, først anvendte jordebøger. Af de til nutiden opbevarede er de bekendteste: Codex diplom. Munkalivensis fra 1427, tilhørende et bergensk kloster, og ærkebiskop Aslak Bolt’s Jordebog, fra ca. 1440, tilhørende ærkebispesædet i Nidaros.[4]
Noter
[redigér | rediger kildetekst]- ^ Frandsen, s. 18
- ^ Lassen, s. 57 og 59
- ^ Se fx Lassen, s. 55-78
- ^ "Jordebog". Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind XIII, s. 175
Litteratur
[redigér | rediger kildetekst]- Karl-Erik Frandsen: "1536-ca. 1720" i: Claus Bjørn (red): Det danske landbrugs historie II: 1536-1810; Landbohistorisk Selskab; Odense 1988; ISBN 87-7526-074-3
- Skrifter udgivet af Jysk Selskab for Historie, Sprog og Litteratur, nr. 5: Aksel Lassen: "Skæbneåret 1659. Hungersnød og pest over Sydvestdanmark"; Universitetsforlaget i Aarhus 1958;
Se også
[redigér | rediger kildetekst]Begreber i slægtsforskning | |||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Genealoger |
| ||||||||||
Foreninger | |||||||||||
Kilder til slægtsforskning |
| ||||||||||
Arkiver | |||||||||||
Tidsskrifter | |||||||||||
Computer & software | |||||||||||
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.