Zdeněk Mlynář
Zdeněk Mlynář | |
---|---|
Narození | 22. června 1930 Vysoké Mýto ![]() |
Úmrtí | 15. dubna 1997 (ve věku 66 let) Vídeň ![]() |
Povolání | politik, politolog, spisovatel, vysokoškolský učitel a právník |
Alma mater | Právnická fakulta Lomonosovovy univerzity |
Témata | právo, politologie, politika a pedagogika |
Politická příslušnost | Komunistická strana Československa |
Manžel(ka) | Rita Klímová Irena Dubská |
Děti | Milena Bartlová Vladimír Mlynář |
Příbuzní | Stanislav Budín (tchán) |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Zdeněk Mlynář, rodným jménem, které užíval do roku 1945, Zdeněk Müller, (22. června 1930 Vysoké Mýto – 15. dubna 1997 Vídeň) byl český komunistický politik, právník, signatář Charty 77, pedagog, vědec a politolog.
Životopis
[editovat | editovat zdroj]Od roku 1946 byl členem Komunistické strany Československa, v období 1950–1955 absolvoval moskevskou Právnickou fakultu Lomonosovovy univerzity (kde se spřátelil se svým spolužákem Michailem Gorbačovem[1]) s několika měsíci praxe ve státním aparátu, jako praktikant prokuratury. Po návratu na podzim 1955 byl zaměstnán jako vedoucího odboru na generální prokuratuře v Praze.
Po neshodě s vedením následně od října 1956 přešel do Ústavu státu a práva Československé akademie věd. kde mj. pracoval v politologickém týmu, na oficiálně podporované koncepci reformy politického systému v roce 1967, jejíž zásady pak byly na jaře 1968 použity v Akčním programu KSČ. V Ústavu státu a práva ČSAV setrval až do roku 1968.
Během pražského jara byl zvolen tajemníkem Ústředního výboru KSČ. Po srpnové invazi vojsk Varšavské smlouvy do Československa byl spolu s dalšími vedoucími členy strany odvlečen do Moskvy, kde připojil svůj podpis pod tzv. Moskevské protokoly. Poté byl ještě dosazen do funkce člena předsednictva ÚV KSČ, následně v listopadu téhož roku však na všechny své posty rezignoval a roku 1970 byl vyloučen z komunistické strany. Novým zaměstnavatelem se stalo Národní muzeum, kde se věnoval na vědecké úrovni entomologii.
Podepsal Chartu 77 a podílel se na protirežimních aktivitách. To byl důvod represivního tlaku státní moci na jeho osobu, v důsledku něhož emigroval do Rakouska. Tam přednášel na univerzitě v Innsbrucku, od roku 1989 jako profesor politologie.
Po sametové revoluci se vrátil do Československa. Stal se čestným předsedou a volebním lídrem Levého bloku pro parlamentní volby v roce 1996. Poté, co strana propadla, odstoupil ze své funkce a pro zhoršený zdravotní stav definitivně opustil politiku.
Zemřel v dubnu 1997 ve Vídni. Pražského pohřbu se mimo jiné zúčastnil bývalý generální tajemník ÚV KSSS a prezident Sovětského svazu Michail Sergejevič Gorbačov.
Manželkou byla ekonomka a diplomatka Rita Budínová-Mlynářová-Klímová. Dcera Milena Bartlová je profesorka historie umění, syn Vladimír Mlynář je manažer. Druhou manželkou se stala česká spisovatelka Irena Dubská se kterou od konce sedmdesátých let žil společně v exilu. V druhém manželství s Irenou Dubskou měli syna Jakuba Dubského, který ovšem koncem osmdesátých let nežil v exilu v Rakousku, ale v Československu. [2]
Výbor z díla
[editovat | editovat zdroj]- Proti srsti : politické komentáře : 1990–1995 (1996)
- Krize v sovětských systémech od Stalina ke Gorbačovovi : příspěvek k teoretické analýze (1991)
- Mráz přichází z Kremlu (1978); námět k britskému filmu Invaze (1980)
- Československý pokus o reformu 1968 : Analýza jeho teorie a praxe (1975)
- K teorii socialistické demokracie (1961)
Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Zdenek Mlynar Columbia University Press, 2003 – Biography & Autobiography – 225 pages
- ↑ "Rozděleni železnou oponou. Příběhy otců a synů". Český Rozhlas [online]. 2019-12-14 [cit. 2021-04-16]. Dostupné online.
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- A. Catalano: Zdeněk Mlynář a hledání socialistické opozice. Od aktivní politiky přes disent až k ediční činnosti v exilu, in Soudobé dějiny, 2013/3, str. 277–344
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Osoba Zdeněk Mlynář ve Wikicitátech
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Zdeněk Mlynář
- Zdeněk Mlynář Archivováno 1. 4. 2020 na Wayback Machine. na stránce Kdo byl kdo v našich dějinách ve 20. století
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.