Vyškovská brána
Vyškovská brána | |
---|---|
Vyškovská brána | |
Nejvyšší bod | 339 m n. m. (Na hanácké) |
Rozloha | 141 km² |
Střední výška | 226,5 m n. m. |
Nadřazená jednotka | Západní Vněkarpatské sníženiny |
Sousední jednotky | Dyjsko-svratecký úval, Hornomoravský úval, Litenčická pahorkatina, Drahanská vrchovina |
Podřazené jednotky | Ivanovická brána, Rousínovská brána |
Světadíl | Evropa |
Stát | ![]() |
Souřadnice | 49°15′28″ s. š., 16°58′17″ v. d. |
Identifikátory | |
Kód geomorf. jednotky | VIIIA-2 |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Vyškovská brána je geomorfologický celek na Moravě, součást pásma Západních Vněkarpatských sníženin. Tvoří předěl mezi Drahanskou vrchovinou (Česká vysočina) a Litenčickou pahorkatinou (Karpaty) a propojuje Dyjsko-svratecký a Hornomoravský úval.
Je tvořena mírnou pahorkatinou na terciérních a kvartérních usazeninách, obsahuje ploché sedlo (299 m n. m.) na rozvodí Rakovce a Hané.[pozn. 1] Národopisně je součástí Hané, největším sídlem je Vyškov. Do roku 1945 existoval uprostřed této brány německý jazykový ostrov, tzv. vyškovský.
Vyškovská brána je důležitá z dopravního hlediska, prochází jí hlavní česká dálnice D1 (evropská silnice E462) a celostátní železniční trať Brno–Přerov.
Poznámky
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Fakticky nejnižší bod rozvodí je v umělém zářezu trati Brno–Přerov u Lulče ve výšce 291 m.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]- Geografický místopisný slovník, Academia, Praha, 1993. ISBN 80-200-0445-9.
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.