Hashim Thaçi
Hashim Thaçi | |
---|---|
![]() Hashim Thaçi (2016) | |
5. prezident Kosova | |
Ve funkci: 7. dubna 2016 – 5. listopadu 2020 | |
Předseda vlády | Isa Mustafa |
Předchůdkyně | Atifete Jahjagová |
Nástupkyně | Vjosa Osmaniová |
1. předseda vlády Kosova | |
Ve funkci: 9. ledna 2008 – 9. prosince 2014 | |
Předchůdce | funkce zřízena |
Nástupce | Isa Mustafa |
Ministr zahraničí Kosova | |
Ve funkci: 9. prosince 2014 – 7. dubna 2016 | |
Předseda vlády | Isa Mustafa |
Předchůdce | Enver Hodžaj |
Nástupce | Enver Hodžaj |
Stranická příslušnost | |
Členství | Demokratická strana Kosova (1999-2016) Nezávislý (2016-) |
Narození | 24. května 1968 (56 let) Srbica, ![]() |
Choť | Lumnije Thaçi |
Alma mater | Prištinská univerzita Curyšská univerzita |
Profese | politik, voják a voják |
Náboženství | sunnitský islám |
Ocenění | čestný občan Ulcinju (2015) honorary doctorate of the University of Tirana (2015) |
Podpis | ![]() |
Commons | Hashim Thaçi |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Hashim Thaçi (* 24. května 1968) je kosovskoalbánský politik, v letech 2016–2020 prezident Kosovské republiky. Mezi roky 2008–2014 byl premiérem Kosova, jakožto první osoba v úřadu po vyhlášení nezávislosti země 17. února 2008. V letech 1999 až 2016 byl členem Demokratické strany Kosova.
Během Kosovské války v letech 1998 až 1999 byl velitelem organizace Kosovská osvobozenecká armáda (UÇK). V roce 2020 byl Zvláštním tribunálem pro zločiny v Kosovu v Haagu obviněn z terorismu a ze zodpovědnosti za páchání válečných zločinů,[1][2] proto se v listopadu 2020 vzdal funkce kosovského prezidenta.
Život
[editovat | editovat zdroj]Hashim Thaçi studoval filozofii a historii na univerzitě v Prištině. Po studiích emigroval do Švýcarska, kde se seznámil s představiteli albánské komunity. Byl jedním ze zakladatelů albánského hnutí odporu, napojeného na albánskou mafii. Jeho ideologie navazovala na albánský nacionalismus a ideu Velké Albánie. V roce 1991 se Thaci stal vůdčím studentským aktivistou Nezávislé studentské asociace a otevřeným zastáncem marxisticko-leninské organizace „Národní kosovské hnutí“.[3] V letech 1992 a 1993 dokončil společně se skupinou Adema Jashariho tajný vojenský výcvik v severní Albánii, při kterém se připravoval na ozbrojené zásahy v Kosovu a Metochii. V roce 1993 opustil Thaci Švýcarsko a odjel do Albánie. Stal se členem vnitřního vedení UÇK, zodpovědným za financování, školení a vyzbrojování. V Albánii organizoval výcvik UÇK, s jeho bojovníky poté přešel do Kosova.
Thaçi je podezírán z účasti na teroristických akcích uskutečněných v květnu roku 1993 v blízkosti města Glovac, kde údajně společně s dalšími čtyřmi spolupachateli přepadl a zabil dva a těžce zranil pět dalších členů policejní hlídky, která se skládala ze Srbů a Albánců. Druhá teroristická akce připisovaná Thaciho skupině byla provedena na silnici vedoucí z města Mitrovica směr Pec, kde byl jeden policejní důstojník zabit a druhý byl ze zálohy zraněn. Roku 1997 byl v Srbsku odsouzen na 10 let vězení. V březnu se stal Hashim Thaçi politickým velitelem Kosovské osvobozenecké armády, kde dostal přezdívku Gjarpëri („Had“). V roce 1998 zahájil tajná jednání s americkými vyjednavači, v kontaktu byl s tehdejší ministryní zahraniční věcí USA Madeleine Albrightovou. Díky těmto kontaktům si vysloužil označení „miláček Albrightové“.[4][5] V roce 1999 se účastnil vyjednávání v Rambouillet jako představitel kosovské delegace.
Pod jeho velením údajně docházelo k páchání válečných zločinů,[6] proto na něj byla podána žaloba a vydán zatykač Interpolu. Thaçi je spojován s vytvořením tábora Lapusnik, kde zahynulo mnoho Srbů a Albánců, dále je podezříván ze zapojení do vraždy Ahmeta Krasniciho, který býval ministrem obrany vlády Ibrahima Rugovy v „Kosovské republice“. Autor Chris Hedges ve svém článku v New York Times z 25. června 1999, který nesl název Kosovští rebelové podezřelí ze vzájemné likvidace, napsal, že Thaci zorganizoval likvidaci svých politických a vojenských soupeřů.[7] Ministerstvo spravedlnosti Srbské republiky postoupilo Mezinárodnímu soudnímu dvoru pro bývalou Jugoslávii obsáhlou sbírku důkazů a místopřísežné prohlášení týkající se zločinů spáchaných na příkaz nebo s vědomím Thaciho. Byl sice zatčen, ale zanedlouho propuštěn. Díky svým kontaktům a laxnosti mezinárodního společenství v potírání válečných zločinů spáchaných kosovskými Albánci se Thaci před mezinárodní soud v Haagu nedostal.[8] V roce 2008 byl obviněn bývalou žalobkyní Mezinárodního tribunálu v Haagu pro zločiny spáchané v bývalé Jugoslávii Carlou del Ponte, že v roce 1999 osobně organizoval únos až tří stovek kosovských Srbů, kteří byli převezeni do Albánie a tam jim byly lékaři odebírány tělesné orgány, které pak byly prodávány zájemcům v Evropě. Srbské oběti pak byly zavražděny a pohřbeny.[9][10][11]
Jako představitel Demokratické strany Kosova (PDK) se Hashim Thaçi v listopadových volbách roku 2007 stal premiérem kosovsko-albánského státu, předchůdce Republiky Kosovo, vyhlášené 17. února 2008.
Dne 5. listopadu 2020 rezignoval na funkci prezidenta Kosovské republiky kvůli obvinění z válečných zločinů.[2][12][1] Spolu se dvěma dalšími kosovskými Albánci je trestně stíhán Zvláštním tribunálem pro zločiny v Kosovu (Kosovo Specialist Chambers & Specialist Prosecutor's Office), který funguje od ledna 2017 v nizozemském Haagu pod předsednictvím bulharské soudkyně Ekateriny Trendafilové,[13] formálně jako součást kosovarského soudnictví.[14]
Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ a b OLIVOVÁ, Petra. Žalobce Kosovského tribunálu v Haagu obvinil kosovského prezidenta Hashima Thaçiho z válečných zločinů a zločinů proti lidskosti [online]. Centrum pro lidská práva a demokracii, 2020-11-05 [cit. 2020-11-05]. Dostupné online.
- ↑ a b BAMI, Xhorxhina: Kosovo President Thaci Resigns to Face War Crimes Charges. Balkan Insight, [1], 5. listopadu 2020 (anglicky).
- ↑ http://findarticles.com/p/articles/mi_m1282/is_14_50/ai_55103654
- ↑ Archivovaná kopie. www.serbianna.com [online]. [cit. 2008-02-01]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2009-02-04.
- ↑ [[Timothy Garton Ash]], Winning the Balkans to Lose Them, hoover.org, 2/2000. www.hoover.org [online]. [cit. 2008-02-01]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2008-07-04.
- ↑ Archivovaná kopie. cz.altermedia.info [online]. [cit. 2008-03-26]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2008-04-04.
- ↑ Archivovaná kopie. www.rozhlas.cz [online]. [cit. 2008-04-20]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2008-02-25.
- ↑ Jiří Dienstbier, Daň z krve
- ↑ Bývalá žalobkyně haagského tribunálu: Kosovští Albánci vykuchali Srby na obchod s lidskými orgány Archivováno 16. 4. 2008 na Wayback Machine. – článek na portálu Britské listy z 2. dubna 2008
- ↑ http://aktualne.centrum.cz/zahranici/evropa/clanek.phtml?id=602355&tro5420_1_0
- ↑ http://azpravy.atlas.cz/svet/157628-hrw-potvrdila-tvrzeni-del-ponteove-o-prodeji-organu-v-kosovu.aspx
- ↑ ČTK. Kosovský prezident rezignoval. Obvinili ho z válečných zločinů. Deník.cz. 2020-11-05. Dostupné online [cit. 2020-11-05].
- ↑ [2] (anglicky)
- ↑ The Host State Agreement to come into force on 1 January 2017. Kosovo Specialist Chambers & Specialist Prosecutor's Office [online]. 2016-12-01 [cit. 2020-11-17]. Dostupné online. (anglicky)
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Hashim Thaçi na Wikimedia Commons
- Vůdci kosovských Albánců jsou spojováni s mafiemi
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.