ETA (firma)
ETA a.s. | |
---|---|
Základní údaje | |
Právní forma | akciová společnost |
Datum založení | 1943 a 31. července 2008 |
Sídlo | Křižíkova 148/34, 186 00 Karlín, Česko |
Adresa sídla | Zelený pruh 95/97, Praha, 140 00, Česko |
Charakteristika firmy | |
Mateřská společnost | HP TRONIC Zlín NAY-DATART |
Identifikátory | |
IČO | 27544001 |
LEI | 31570010000000059265 |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
ETA a. s. je česká obchodní firma s právní formou akciové společnosti, se sídlem v Praze-Karlíně. Společnost byla založena roku 1943 v Hlinsku, kde sídlila do roku 2011.[1] Pod obchodní značkou byla realizována výroba, prodej a opravy elektrických spotřebičů pro domácnosti (například žehličky, vařiče, vysavače, mixéry, fény a další).[2] Od roku 2011 probíhá většina výroby v Asii, menší část se vyrábí v Miloticích nad Bečvou.
Původ názvu
[editovat | editovat zdroj]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5f/N%C3%A1dra%C5%BE%C3%AD_Praha-Vr%C5%A1ovice%2C_budova_elektromont%C3%A1%C5%BEn%C3%ADch_z%C3%A1vod%C5%AF_v_Nusl%C3%ADch.jpg/220px-N%C3%A1dra%C5%BE%C3%AD_Praha-Vr%C5%A1ovice%2C_budova_elektromont%C3%A1%C5%BEn%C3%ADch_z%C3%A1vod%C5%AF_v_Nusl%C3%ADch.jpg)
Původní obchodní značku ETA vlastnila akciová společnost ETA v Praze, název firmy byl odvozen ze slovního spojení Elektrotechnické aparáty. Společnost používající tuto značku sídlila od začátku dvacátých let 20. století v Praze-Vršovicích a zabývala se výrobou rozhlasových přístrojů, hracích automatů, transformátorů a elektrických ledniček. V roce 1929 byla ve tvaru oválné ochranné známky obchodní značka ETA zaregistrována.[3][4] V roce 1939 většinu akcií společnosti ETA získala od původního vlastníka, pražského továrníka Bukovského, německá společnost Askania. Následně se výroba akciové společnosti ETA-Askania zaměřila na optické přístroje, včetně fotoaparátů.[5]
V roce 1945 byla akciová společnost ETA-Askania znárodněna a jako výrobní závod začleněna do nově vzniklého národního podniku Meopta se sídlem v Přerově, na který přešla také práva vázající se k obchodní značce ETA. Meopta Přerov však obchodní značku ETA nevyužívala.
Zajímavost
[editovat | editovat zdroj]Na konci II. světové války vznikla v továrně společnosti ETA-Askania stojící v těsné blízkosti vršovického nádraží na katastru Nuslí povstalecká skupina, která zasáhla během pražského květnového povstání v roce 1945 do bojů v Praze. Zaměstnanci továrny sestavili tři improvizované obrněné vozy vybavené německými tříhlavňovými a rychlopalnými malorážními protiletadlovými děly, ke kterým se v továrně v průběhu války vyvíjela elektronika. Obrněná vozidla představovala poměrně velkou palebnou sílu. Geografická blízkost vršovického nádraží a továrny vyústila v provázání odbojové činnosti s povstaleckým velitelstvím odbojové skupiny Trávnice.[6][7]
Historie firmy
[editovat | editovat zdroj]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d0/ETA_food_blender_at_NTM%2C_Prague.jpg/150px-ETA_food_blender_at_NTM%2C_Prague.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2a/ETA_mixer_1986.jpg/220px-ETA_mixer_1986.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/17/ETA_0400%2C_80._a_90._l%C3%A9ta.jpg/220px-ETA_0400%2C_80._a_90._l%C3%A9ta.jpg)
ESA
[editovat | editovat zdroj]V roce 1943 zakoupil v Hlinsku část továrního objektu český konstruktér a pražský podnikatel, majitel továrny na elektrotechnické přístroje, Jan Prošvic (1907–1989) a s chotěbořským podnikatelem a majitelem továrny na kovové zboží Vilémem Eckhardtem založili akciovou společnost ESA. Název byl odvozen ze slovního spojení Elektrotechnická společnost akciová.[8] Vstupní kapitál činil čtyři miliony protektorátních korun a dne 3. září 1943 byla společnost zaregistrována. Sídlem se stal objekt bývalé výroby hraček podnikatele Josefa Staštíka v Hlinsku (ve stejném místě v letech 1910–1933, dnes při ulici Poličská, stávala cihelna podnikatele Tlustého, následné roky přestavěná na galvanovnu a sklady).
Společnost ESA zaměstnala zhruba čtyřicet lidí a v továrních prostorách zahájila výrobu elektrotechnického zboží. Vyráběly se zde jednoduché elektrické žehličky s keramickou vložkou, plánovaná byla výroba prezentovaná jako telefonní rozdělovače pro německý Wehrmacht. V souvislosti s vojenskou výrobou nehrozilo zaměstnancům tzv. totální nasazení na území tehdejší Třetí říše. V roce 1945 měla společnost ESA zhruba tři stovky zaměstnanců, rozšiřovala výrobu a byl zakoupen zbývající tovární areál. Výroba žehliček dosáhla cca 200 tisíc kusů ročně, výrobní program byl rozšířen o vařiče, teplomety a měniče ke gramofonům. V roce 1948 byla společnost ESA znárodněna.
Elektro-Praga
[editovat | editovat zdroj]Po znárodnění byla původní společnost ESA začleněna jako výrobní závod pod správu pražského národního podniku Elektro-Praga, která do té doby (podobně jako automobilka Praga) náležela do koncernu ČKD.[9] Obdobně byly v bývalém Československu po znárodnění začleňovány původně samostatné firmy pod nově vznikající národní podniky (n. p.), například AZNP, Tesla, Česká zbrojovka a další. Zrušením samostatné společnosti zpravidla zanikla i její původní obchodní značka.
Výrobní závod v Hlinsku započal produkci pod značkou Elektro-Praga s grafickým symbolem stejnosměrného a střídavého elektrického proudu a navazujícího písmene E. Po reorganizaci národního hospodářství v roce 1950 byl výrobní závod osamostatněn, vznikl národní podnik Elektro-Praga Hlinsko.
V roce 1952 se začal vládnoucí režim připravovat na možný válečný konflikt a reorganizoval v rámci republiky některé výrobní činnosti. Výrobce Avia Letňany měl obnovit utlumenou leteckou výrobu, proto montáž bývalých nákladních vozidel Škoda 706 R přesunul do výrobního závodu v Rýnovicích, začleněného do n. p. Elektro-Praga, Jablonec nad Nisou. Výrobní závod v Rýnovicích vyráběl silnoproudé armatury a také elektrické vysavače pro domácnosti, jejichž produkce byla předána do Hlinska.
Výroba elektrických motorů a vysavačové vzduchotechniky nebyla v původním výrobním programu n. p. Elektro-Praga Hlinsko, postupně se však stala nosným oborem činnosti. V roce 1953 vzniklo v Hlinsku nové vývojové a konstrukční oddělení, které později každoročně přicházelo s několika novými typy výrobků. Od roku 1954 byly elektrovysavače exportovány tehdy i na tzv. západní trhy.
Obchodní značku ETA v 50. letech 20. století stále vlastnil n. p. MEOPTA Přerov a prakticky ji nevyužíval. Její atraktivní zvuk v Československu i v zahraničí vedl k tomu, že práva na ochrannou známku byly v roce 1960 převedeny na n. p. Elektro-Praga Hlinsko, který ji využil pro vybrané výrobky s označením tzv. oválnou značkou ETA (původní z roku 1929).[10] Mnohé výrobky však byly dále označované symbolem značky Elektro-Praga, ještě i v 90. letech 20. století. V roce 1991 se Elektro-Praga Hlinsko přeměnila na akciovou společnost a do roku 1995 dále tento název používala.
ETA
[editovat | editovat zdroj]V roce 1996 došlo ke sjednocení značky, ochranné známky a názvu výrobce na ETA a. s., se sídlem na adrese Hlinsko, Poličská 444, PSČ 539 16 (IČ: 000 10 341). Akciová společnost byla zapsaná v obchodním rejstříku vedeném Krajským soudem v Hradci Králové, oddíl B, vložka 95.[1] Výrobní program byl rozšířen o další druhy elektrospotřebičů pro domácnost, včetně výroby elektrických topných těles.
Důvodem organizačních změn byl také prodej společnosti Elektro-Praga v Jablonci nad Nisou (výrobce elektroinstalačního materiálu) obchodní švédsko-švýcarské nadnárodní korporaci ABB se sídlem v Curychu, a tedy nutnost definitivně vyřešit známkoprávní nejasnosti vzniklé v důsledku znárodnění a delimitací.
Změny v majetkové struktuře
[editovat | editovat zdroj]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/15/ETA_6450.jpg/220px-ETA_6450.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e3/Pe%C4%8Denka_%28ETA%29_02.jpg/150px-Pe%C4%8Denka_%28ETA%29_02.jpg)
Koncem 90. let 20. století měla společnost hospodářské problémy, v roce 2001 do ní vstoupila tehdy česká společnost Plastkov Liberec podnikatele Marka Rybáře a ve spolupráci s ní společnost ETA zaměřila část výroby na automobilový průmysl (výlisky, kabelové svazky aj.).
Výroba topných spirál a těles, včetně části výrobního areálu na ploše 7000 m², byla v roce 2001 prodána do vlastnictví společnosti Backer Elektro CZ s.r.o., součásti společnosti NIBE Element spadající pod švédský koncern NIBE Industrier AB.[11]
V roce 2002 bylo součástí akciové společnosti ETA celkem šest dceřiných obchodních společností, z toho tři v zahraničí a dvě se zahraniční kapitálovou účastí. V Hlinsku se vyráběly zejména elektrické vysavače, v závodě v Miloticích nad Bečvou pak tepelné spotřebiče. Prodejní program tvořilo 36 druhů výrobků se zhruba dvěma sty typy a provedeními. Většina výrobků byla výsledkem vlastního vývoje společnosti a měla originální konstrukci. Společnost ETA-TRADING spravovala tuzemskou obchodní síť, která zahrnovala 50 maloobchodních prodejen a 3 velkoobchodní střediska.[12] V roce 2004 došlo ke sloučení firem ETA a Plastkov pod jednotné vedení, v roce 2005 se výrobní oddělení rozdělilo na dvě divize: Elektrické spotřebiče a Plastkov – výroba komponentů.
V roce 2008 firmu ovládla společnost BENSON OAK CAPITAL COÖPERATIEF U. A. (Amsterdam, Nizozemské království).[1] Do závodu v Hlinsku byla přenesena také část výroby likvidované firmy BTV Havlíčkův Brod.[13] Podnik vykazoval v následujících letech ztráty (21 milionů Kč při miliardových tržbách v roce 2008, 19 milionů korun při tržbách 746 milionů Kč v roce 2009).[14] Nový majitel rozdělil dosud organizačně propojenou výrobu na část pro domácnosti a pro automobilový průmysl, začleněnou postupně ve společnosti ETA (2008), Plastkov (2009) a Megatech (2010).[15]
V roce 2011 společnost ETA ukončila výrobu domácích elektrospotřebičů v Hlinsku a přesunula ji do spolupracující firmy E-technik v Miloticích nad Bečvou, v Hlinsku zůstalo cca 200 kmenových zaměstnanců pro logistiku, obchod, sklady a reklamace.[16]
Od roku 2011 vlastní firmu ETA česká společnost HP TRONIC Zlín, spol. s r.o.[1]
Umístění v soutěžích obchodních značek
[editovat | editovat zdroj]- 1998 a 1999 – 2. místo v hodnocení nejznámější české značky (Agentura Sofres-Factum, první místo ŠKODA Auto)
- 1999 – 1. místo v novinářské kategorii „Signum Temporis" (za informační otevřenost)
- 1999 – 1. místo v hodnocení českých firem občany České republiky (záruka kvality, Agentura ULTEX)
- 2000 – 1. místo v kategorii kuchyňských a domácích spotřebičů v Česku (nejdůvěryhodnější obchodní značky, průzkum Reader’s Digest European Trusted Brands)
- 2001 – 1. místo mezi nejlépe hodnocenými značkami malých elektrospotřebičů (průzkum Agentura AISA)
Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ a b c d Ministerstvo spravedlnosti České republiky. Veřejný rejstřík a Sbírka listin [online]. [cit. 2017-05-09]. ETA a. s., B 17862 vedená u Městského soudu v Praze. Dostupné online.
- ↑ ETA: historie obchodní značky [online]. [cit. 2017-05-09]. Dostupné online.
- ↑ http://blog.abchistory.cz/errata-jazykova-formalni-korektura.htm
- ↑ http://blog.abchistory.cz/wpimages/46c86f16848f.jpg
- ↑ KOL.:. Jak vytvořit atraktivní obchodní název firmy, služby, produktu, značky. Praha: NZB, 2014. 340 s. ISBN 978-80-904272-7-3. S. 189–190.
- ↑ PADEVĚT, Jiří. Průvodce protektorátní Prahou: místa – události – lidé (rejstřík osob: Wohlrath Adam; věcný rejstřík: Trávnice (odbojová skupina)). 1. vyd. Praha: Academia, Archiv hlavního města Prahy, 2013. 804 s. ISBN 978-80-200-2256-1, ISBN 978-80-86852-53-9. S. 28, 453, 717.
- ↑ MAREK, Jindřich. Barikáda z kaštanů: pražské povstání v květnu 1945 a jeho skuteční hrdinové. 1. vyd. Cheb: Svět křídel, 2005. 415 s. (Svět křídel; 73). Dostupné online. ISBN 80-86808-16-5, ISBN 80-86808-15-7. Kapitola Zajímavé povstalecké bojové útvary - Skupina z továrny ETA, s. 345. Obsahuje bibliografii; ilustrace, mapy, portréty, plány, faksimile; 24 cm.
- ↑ * STŘECHOVÁ, Lucie. Ročenka ELEKTRO 2015. 1. vyd. Praha: FCC Public, 2015. 256 s. ISBN 978-80-86534-25-1. Kapitola Jan Prošvic a elektrotechnická společnost Esa, s. 242.
- ↑ KOL.:. Jak vytvořit atraktivní obchodní název firmy, služby, produktu, značky. Praha: NZB, 2014. 340 s. ISBN 978-80-904272-7-3. S. 190.
- ↑ KOL.:. Jak vytvořit atraktivní obchodní název firmy, služby, produktu, značky. Praha: NZB, 2014. 340 s. ISBN 978-80-904272-7-3. S. 138, 190.
- ↑ Historie firmy Backer Elektro CZ [online]. [cit. 2017-05-09]. Dostupné online.
- ↑ Najdiservis.cz: Informace o ETĚ v roce 2002 Archivováno 2. 8. 2014 na Wayback Machine.
- ↑ Hospodářské noviny 9. 9. 2009: Gabriel Eichler - Šanci změnit v krizi svět k lepšímu jsme propásli
- ↑ Týden.cz 27. 4. 2011: ETA v Hlinsku končí, bude propouštět
- ↑ Konkursní noviny 11. 5. 2011: Firma ETA v Hlinsku končí, výrobu přesune do Milotic[nedostupný zdroj]
- ↑ Deník.cz 27. 4. 2011: ETA končí v Hlinsku a přesouvá výrobu
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu ETA na Wikimedia Commons
- Oficiální stránky
- ETA – historie
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.