Xosa
isiXhosa | |
---|---|
Altres noms | xhosa |
Tipus | llengua i llengua viva ![]() |
Ús | |
Parlants | > 7,9 milions |
Parlants nadius | 8.177.300 ![]() ![]() |
Parlat a | Cap Occidental i Cap Oriental ![]() |
Oficial a | Cap Oriental, Cap Occidental |
Autòcton de | Àfrica austral |
Estat | Sud-àfrica |
![]() | |
Classificació lingüística | |
llengua humana llengües nigerocongoleses llengües congoatlàntiques llengües volta-congoleses llengües Benué-Congo llengües bantoides llengües bantoides meridionals llengües bantus llengües bantu orientals llengües bantus meridionals llengües nguni ![]() | |
Característiques | |
Sistema d'escriptura | alfabet llatí ![]() |
Institució de normalització | Pan South African Language Board ![]() |
Codis | |
ISO 639-1 | xh |
ISO 639-2 | xho |
ISO 639-3 | xho ![]() |
SIL | xho |
Glottolog | xhos1239 ![]() |
Linguasphere | 99-AUT-fa ![]() |
Ethnologue | xho ![]() |
ASCL | 9237 ![]() |
IETF | xh ![]() |
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/95/South_Africa_2011_Xhosa_speakers_proportion_map.svg/220px-South_Africa_2011_Xhosa_speakers_proportion_map.svg.png)
El xosa o xhosa (IPA: [ˈkǁʰoːsa], en xosa isiXhosa) és una llengua nigerocongolesa parlada pels xoses, un dels pobles dominants de Sud-àfrica. És una de les onze llengües oficials de Sud-àfrica. És parlada per aproximadament 7,9 milions de persones, un 18% de la població sud-africana. El nom de la llengua, "xosa", comença amb un clic consonàntic, tret característic de la llengua.
Història
[modifica]El nom xosa es refereix a un dels seus caps llegendaris. Els membres del grup ètnic que parla xosa es refereixen a si mateixos com a amaXhosa i anomenen la seva llengua isiXhosa. Gairebé totes les llengües amb clics consonàntics són llengües khoisànides i la presència d'aquests clics en el xosa demostra la forta interacció històrica amb els veïns khoisànids. El nom xosa vol dir en khoisan 'els humans enfadats'.
Distribució geogràfica
[modifica]La llengua representa la branca més sud-occidental de la subfamília nguni de les llengües bantu. El xosa és parlat com a llengua nadiua a Sud-àfrica, principalment a la província de Cap Oriental. El nom zulu per a aquesta província és KwaXhosa, que vol dir 'llar dels xoses' (KwaZulu té el significat corresponent de 'llar dels zulus'). El xosa també és parlat al Cap Occidental -inclosa Ciutat del Cap– i a Johannesburg. El xosa és la segona llengua més parlada arreu de Sud-àfrica.
Dialectes
[modifica]Endemés de ser mútuament intel·ligible amb el zulu i molt relacionat amb les llengües bantu, de les quals forma part, el xosa té nombrosos dialectes. Hi ha un debat acadèmic sobre una exacta divisió dialectal. Els dialectes reconeguts actualment en són: xhosa (original), ngqika (considerat estàndard), bhaca, mpondo, gcaleka, mfengu, thembu, bomvana, i mpondomise.
Fonètica
[modifica]Vocals
[modifica]El xosa té deu vocals: [a], [ɛ], [i], [ɔ] i [u], totes elles llargues i curtes, escrites a, e, i, o i u.
Tons
[modifica]El xosa és una llengua tonal, amb dos tons, alt i baix. No se solen representar en la llengua escrita, però quan es fa són a [à], á [á], â [áà], ä [àá]. Les vocals llargues són fonèmiques, però usualment no s'escriuen diferenciadament, excepte â i ä.
Consonants
[modifica]El xosa és ric en clics, en total n'hi ha 15.
Aquesta taula mostra els fonemes consonàntics de la llengua, segons la pronunciació en IPA a l'esquerra, i l'ortografia a la dreta:
Labial | Dental / Alveolar |
Postalveolar / Palatal |
Velar | Glotal | |||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Central | consonant lateralLateral | ||||||
Clic | pla | [kǀ] c | [kǁ] x | [kǃ] q | |||
aspirada | [kǀʰ] ch | [kǁʰ] xh | [kǃʰ] qh | ||||
sonora | [ɡǀʱ] gc | [ɡǁʱ] gx | [ɡǃʱ] gq | ||||
nasal | [ŋǀ] nc | [ŋǁ] nx | [ŋǃ] nq | ||||
sonora nasal | [ŋǀʱ] ngc | [ŋǁʱ] ngx | [ŋǃʱ] ngq | ||||
Plosiva | ejectiva | [p’] p | [t’] t | [tʲ’] ty | [k’] k | ||
aspirada | [pʰ] ph | [tʰ] th | [tʲʰ] tyh | [kʰ] kh | |||
sonora | [bʱ] bh | [dʱ] d | [dʲʱ] dy | [ɡʱ] g | |||
implosiva | [ɓ] b | ||||||
Africada | ejectiva | [ʦ’] ts | [ʧ’] tsh | [kx’] kr | |||
aspirada | [ʦʰ] ths | [ʧʰ] thsh | |||||
sonora | [ʤʱ] j | ||||||
Fricativa | muda | [f] f | [s] s | [ɬ] hl | [ʃ] sh | [x] rh | [h] h |
sonora | [v̤] v | [z̤] z | [ɮ̈] dl | [ɣ̈] gr | [ɦ̤] hh | ||
Nasal | sonora | [m] m | [n] n | [nʲ] ny | [ŋ] n' | ||
sonora | [m̤] mh | [n̤] nh | [n̤ʲ] nyh | ||||
Aproximant | sonora | [l] l | [j] y | [w] w | |||
sonora | [l̤] lh | [j̈] yh | [w̤] wh |
Hi ha dues consonants addicionals, [r] i [r̤], ambdues es pronuncien de manera similar a r.
Literatura
[modifica]La producció literària es va potenciar des del 1884, quan es va editar el diari en xosa Imwo Zabantsundu. Els autors més destacats, molts d'ells activistes polítics en contra de l'apartheid, han estat Samuel Edward Kruse Mqhayi (1875-1945) amb els poemes Ityala lama wele (El procés dels bessons, 1012), Imihobe namibongo (Cant de lloança, 1927), l'autobiografia U Mqhayi wase Ntabozuku (Mqhayui de Mont Glòria, 1912), Inauzu (Guany), Ulimo (Agricultura) i U don jadu (Qualsevol temps, 1933); James Ranisi Jolobe (1902-1976) amb Um yezo (Un hort, 1936), Uzagula (1923), A mavo (Impressions personals, 1951) i Poems of an African (Poemes d'un africà, 1946); Archibald Campbell Jordan (1906) amb Ingqumbo Yeminyana (La còlera dels avantpassats, 1939); M. A. P. Ngani, amb Abantwana bethu; Davidson Don Tengo Jabavu (1885-1959) amb E Jerusalem, E America, imbumba yama nyama (1953), Isithuko (Insult, 1954) i Izidunsulwana (Monticles, 1948); H. H. Ndawi, J. Solelo, W. B. Rubasana i Guybon Bundlwana Sinxo (1902-1962) amb les novel·les Unomsa (1922), Ufundisi (Ministeri de religió, 1927), el poema Thoba sikutyeli (Vine i deixa que t'expliqui, 1932) i el drama Imfene da Debeza (Babuí de Debeza, 1925); i T. B. Soqa, autor d'Intlato ka xhosa (La vida dels xoses).
Enllaços externs
[modifica]- IsiXhosa Arxivat 2007-12-14 a Wayback Machine.(a UCLA Language Materials Project) Arxivat 2006-07-20 a Wayback Machine..
- Ethnologue = isiXhosa.
- Xhosa → English.
- Llengua i cultura dels xoses.
- PanAfrican L10n: pàgina sobre el xosa.
Pan South African Language Board · Comissió per la Promoció i Protecció dels Drets de les Comunitats Religiosos, Culturals i Lingüístiques · Departament d'Arts i Cultura | |||||||||||
Oficials |
| ||||||||||
Llengües no oficials reconegudess mencionades en la Constitució de 1996 |
| ||||||||||
Altres |
|
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.