Tswana
seTswana ![]() | |
---|---|
Tipus | llengua i llengua viva ![]() |
Ús | |
Parlants nadius | 4.500.000 ![]() |
Parlat a | Província del Nord-oest ![]() |
Estat | Botswana, Namíbia, Sud-àfrica i Zimbàbue ![]() |
Classificació lingüística | |
llengua humana llengües nigerocongoleses llengües congoatlàntiques llengües volta-congoleses llengües Benué-Congo llengües bantoides llengües bantoides meridionals llengües bantus llengües bantu orientals llengües bantus meridionals llengües Sotho-Tswana ![]() | |
Característiques | |
Sistema d'escriptura | alfabet llatí ![]() |
Institució de normalització | Pan South African Language Board ![]() |
Codis | |
ISO 639-1 | tn ![]() |
ISO 639-2 | tsn ![]() |
ISO 639-3 | tsn ![]() |
Glottolog | tswa1253 ![]() |
Linguasphere | 99-AUT-eg ![]() |
Ethnologue | tsn ![]() |
ASCL | 9236 ![]() |
IETF | tn ![]() |
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2c/South_Africa_2011_Tswana_speakers_proportion_map.svg/220px-South_Africa_2011_Tswana_speakers_proportion_map.svg.png)
El tswana (el setswana en llengua tswana), és la llengua bantu de l'ètnia del mateix nom. La llengua forma part del grup del sesotho. El tswana és una llengua oficial a Sud-àfrica i la llengua nacional i majoritària de Botswana. El tswana és una llengua minoritària a Zimbàbue i a Namíbia. Els tswana són majoritaris a província sud-africana del Nord-oest. En total hi ha al voltant de 4 milions de tswanòfons, la major part a Sud-àfrica.
L'inventari de fonemes del tswana és ampli, amb diferenciació entre vocals obertes i tancades, sons aspirats i no aspirats i vuit variants del punt d'articulació. L'accent prosòdic és fix a la penúltima síl·laba del mot i presenta dos tons diferents, alt i baix. Els noms s'agrupen en diferents classes semàntiques[1] que tenen correlat en la seva utilització a la frase. Així, hi ha substantius per designar persones, animals domèstics o parents, lèxic quotidià, altres animals, col·lectius, nocions abstractes, noms derivats de verbs o noms que reflecteixen nocions circumstancials.
Referències
[modifica]- ↑ Cole, Desmond (1955), An Introduction to Tswana Grammar
Pan South African Language Board · Comissió per la Promoció i Protecció dels Drets de les Comunitats Religiosos, Culturals i Lingüístiques · Departament d'Arts i Cultura | |||||||||||
Oficials |
| ||||||||||
Llengües no oficials reconegudess mencionades en la Constitució de 1996 |
| ||||||||||
Altres |
|
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.