Riu Helmand
Tipus | Riu ![]() | |||
---|---|---|---|---|
Inici | ||||
Continent | Àsia ![]() | |||
Localització | Hazar Kash, Hindu Kush | |||
Final | ||||
Localització | Hamun-i-Helmand | |||
Desembocadura | Hamun-e Helmand (en) ![]() ![]() | |||
| ||||
Afluent | ||||
Dades i xifres | ||||
Mida | 1.150 (![]() | |||
Travessa | Afganistan | |||
Superfície de conca hidrogràfica | 500.000 km² ![]() | |||
Mesures i indicadors | ||||
Cabal | 78 m³/s ![]() | |||
L'Helmand (també Helmend, Helmund, Hilmand, Hirmand; paixtu: هیرمند, هلمند Hīrmand, Helmand, llatí clàssic: Erymandrus, a l'Avesta Haetumat, a l'Hudu al-Alam: Hidhmand) és el riu més llarg de l'Afganistan amb una longitud de 1.150 km. Neix a l'Hindu Kush a l'Hazar Kash, vall de Chaj Hazara, serralada de Paghman, a uns 80 km a l'oest de Kabul; passa al nord del pas Unai i va cap al sud-oest al desert de Dasht-i Margo, cap a les maresmes de Seistan i el llac d'Hamun-i-Helmand, prop de la frontera iraniana, on es perd. En aquest riu s'ha construït la central hidroelèctrica de Kajakai, amb la presa del mateix nom.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/04/Helmand_River_Basin_Topo.png/220px-Helmand_River_Basin_Topo.png)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/36/Helmand_River_Basin_Sub.png/220px-Helmand_River_Basin_Sub.png)
Afluents
[modifica]Té cinc afluents principals; els tres darrers se li uneixen junts (amb el nom d'Arghandab) a Kala Bist a uns 60 km de Curishk. Un afluent menor és el Tarnak. El seu afluent principal és l'Arghandab (confluència a 31° 27′ N, 64° 23′ E / 31.450°N,64.383°E.
Vegeu també
[modifica]Bibliografia
[modifica]- Diversos autors. «Helmand River». A: Encyclopædia Iranica. Online Edition. Estats Units: Columbia University.[Enllaç no actiu]
- Frye, Richard N. (1963). The Heritage of Persia. World Publishing company, Cleveland, Ohio. Mentor Book edition, 1966.
- Arnold J. Toynbee (1961). Between Oxus and Jumna. London. Oxford University Press.
- Vogelsang, W. (1985). "Early historical Arachosia in South-east Afghanistan; Meeting-place between East and West." Iranica antiqua, 20 (1985), p. 55-99.
Enllaços externs
[modifica]Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.