Macrosociologia
La macrosociologia és una perspectiva de la sociologia que emfatitza l'anàlisi de sistemes socials i de població a gran escala. Està centrada principalment al nivell de l'estructura social i, sovint, arriba al nivell d'abstracció teòrica.[1] És la contrapart de la microsociologia, que se centra en l'essència de l'individu social. La macrosociologia també cobreix a les persones, a les famílies i a altres aspectes constituients de la societat, però sempre ho fa en relació a un sistema social, la majoria dels quals formen part. La macrosociologia també pot ser l'anàlisi de grans grups socials (per exemple una ciutat o l'Església).[2] Les poblacions d'humans són considerades una societat en la mesura que és políticament autònom i els seus membres participen en una àmplia gamma d'activitats de cooperació.[3] Per exemple, aquesta definició es pot aplicar a la població d'Alemanya de ser una societat, però la gent de parla alemanya a si mateixos podrien considerar-se una societat per ser dispersa en diversos països. La macrosociologia estudia tendències en l'àmbit social ampli que poden aplicar-se posteriorment a les característiques més petites de la societat. Per diferenciar bé, la macrosociologia estudia temes com la guerra, el patiment de les nacions del Tercer Món, la pobresa i la privació de l'entorn, mentre que la microsociologia analitza temes com el paper de la dona, la naturalesa de la família i la migració.
Representants de les teories macrosociològiques
[modifica]- Auguste Comte, que va crear el tema Sociologia i creu que la societat es podria estudiar com qualsevol altra branca de la ciència.
- Emile Durkheim; que viu les qüestions com un reflex de les normes socials, completant el primer estudi de la sociologia.
- Herbert Spencer; que va crear el terme "la supervivència del més apte" en referència a les disposicions de la vida social humana (Darwinisme social).
- Karl Marx, que va analitzar la societat des de la perspectiva del conflicte de classes entre treballadors i propietaris.
- Talcott Parsons; quina acció teòrica va intentar unir a la influència de factors macro i micro, en relació amb un context epistemològic superior de la teoria de sistemes i la cibernètica.
Referències
[modifica]- ↑ Craig Calhoun(ed) Dictionary of the Social Sciences (Article: Macrosociology), Oxford University Press, 2002
- ↑ John Scott & Gordon Marshall (eds) Dictionary of Sociology, Oxford University Press, 2000
- ↑ Gerhard Lenski, Human societies: An introduction to Macrosociology, McGraw-Hill, 1982, ISBN 0-07-037176-8
Vegeu també
[modifica]- Cliodinàmica
- Infraestructura i superestructura
- Papers: Revista de Sociologia
- Sociolingüística
- Sociologia
- Sociologia de l'art
- Sociologia de l'esport
- Sociologia del consum
- Sociologia del cos
- Sociologia de la cultura
- Sociologia de la lectura
- Sociologia de la moda
- Sociologia de la música
- Teoria de sistemes
Bibliografia
[modifica]- Gerhard Lenski, Human societies: An introduction to Macrosociology, McGraw-Hill, 1982, ISBN 0-07-037176-8 (anglès)
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.