León Galindo de Vera
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | 1820 ![]() Barcelona ![]() |
Mort | 12 abril 1889 ![]() Madrid ![]() |
![]() | |
11 de novembre de 1863 – 23 de juny de 1864 | |
Circumscripció | Morella |
Dades personals | |
Formació | Universitat de Barcelona |
Activitat | |
Lloc de treball | Madrid ![]() |
Ocupació | Jurista |
Membre de | |
León Galindo de Vera (Barcelona, 28 de setembre de 1820[1]-Madrid, 12 d'abril de 1889)[2][1] va ser un jurista, polític, acadèmic i escriptor espanyol, membre de la Reial Acadèmia Espanyola i diputat a Corts.
Biografia
[modifica]Nascut a Barcelona en 1820, va estudiar la carrera de Dret a la Universitat d'aquesta ciutat.[1] Més tard va treballar en els jutjats de Granollers i Llucena i, posteriorment, va obtenir un càrrec per oposició en el Ministeri de Gracia i Justícia.[1] Va ser amic d'Antoni Aparisi i Guijarro.[1] Col·laborà a publicacions com El Pensamiento de Valencia, La Regeneración, El Museo Universal, El Fénix,[2][1] Enciclopedia Española de Derecho y Administración, La Mujer Cristiana, La Unión i La Ilustración Católica.[2] Cecilio Alonso el va descriure com «un cronista anodí».[3] Defensor de l'Església catòlica, després de la Revolució de Setembre fou membre de l'Associació de Catòlics presidida pel Marquès de Viluma i s'adherí al carlisme. Durante la tercera guerra carlina va ser desterrat de Madrid per tenir un fill en l'exèrcit carlí del Nord.[4] Acabada la guerra es va dedicar fonamentalment a treballs jurídics i acadèmics.[1] Fou membre de la Reial Acadèmia Espanyola[1] —succeït per Benito Pérez Galdós en la cadira N—[3] i diputat a Corts[2][5] per Morella en 1863.[5][6]
Va ser autor d'obres com Los progresos y vicisitudes del idioma castellano en nuetros códigos, desde que se romanceó el fuero juzgo hasta la sanción del Código penal que rige en España; Colección completa de leyes, reales decretos, reales órdenes, circulares y resoluciones referentes a la toma de razón de la propiedad inmueble y derechos reales en España desde 1839 hasta 1873, junt a Rafael de la Escosura y Escosura; Los comentarios a la ley hipotecaria, novament amb Escosura; El papa y Napoleón, fulletó escrit junt amb Antoni Aparisi i Guijarro; Los tres Orleans o Biografía de D. Antonio Aparisi y Guijarro,[1] entre d'altres.[1][7][8] Va morir a Madrid el 12 d'abril de 1889.[1]
Referències
[modifica]- ↑ 1,00 1,01 1,02 1,03 1,04 1,05 1,06 1,07 1,08 1,09 1,10 La Iberia, 13 d'abril de 1889, p. 2.
- ↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 Ossorio y Bernard, 1903, p. 150.
- ↑ 3,0 3,1 Alonso, 2005, p. 72.
- ↑ Ferrer i Dalmau, 1958, p. 13.
- ↑ 5,0 5,1 Varios autores, 1924, p. 504.
- ↑ Fitxa del Congrés dels Diputats
- ↑ Morell Terry, 1896, p. 644.
- ↑ Morell Terry, 1900, p. 222-223.
Bibliografia
[modifica]- Alonso, Cecilio. «Imágenes de Galdós en la prensa entre dos siglos». A: VIII Congreso Internacional Galdosiano, 2005, p. 66-116.
- «D. León Galindo de Vera». La Iberia [Madrid], 13-04-1889, pàg. 2. ISSN: 1130-7552.
- Ferrer i Dalmau, Melcior. Historia del Tradicionalismo Español. Tomo XXIII. Vol. 1. Sevilla: Editorial Católica Española S.A., 1958.
- Morell Terry, José «Galindo y de Vera, León "Comentario a la legislacion hipotecaria de España y Ultramar". (Recensión)». Revista general de legislación y jurisprudencia, 44, 88, 1896, pàg. 644. ISSN: 0210-8518.
- Morell Terry, José «Galindo y de Vera, León "Comentario a la legislacion hipotecaria de España y Ultramar". (Recensión)». Revista General de Legislación y Jurisprudencia, 48, 96, 1900, pàg. 222-223. ISSN: 0210-8518.
- Ossorio y Bernard, Manuel. «Galindo y de Vera (León)». A: Ensayo de un catálogo de periodistas españoles del siglo XIX. Madrid: Imprenta y litografía de J. Palacios, 1903.
- Varios autores. «Galindo de Vera (León)». A: J. Espasa. Enciclopedia universal ilustrada europeo-americana. 25, 1924, p. 504.
Enllaços externs
[modifica]- Publicacions de León Galindo y Vera a la Biblioteca Virtual de la Reial Acadèmia de Jurisprudència i Legislació
- Aquesta entrada és una obra derivada d'un article anònim de La Iberia («D. León Galindo de Vera»), del 13 d'abril de 1889, que entrà en el domini públic 80 anys després de la seva publicació, és a dir, l'1 de gener de 1970.
Premis i fites | ||
---|---|---|
Precedit per: Salustiano de Olózaga Almandoz |
![]() Acadèmic de la Reial Acadèmia Espanyola Cadira N 1875-1889 |
Succeït per: Benito Pérez Galdós |
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.