Khilderic III
![]() ![]() | |||||||||||
Nom original | (la) Childericus (fr) Childéric ![]() | ||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Biografia | |||||||||||
Naixement | 714 (Gregorià) ![]() valor desconegut ![]() | ||||||||||
Mort | Després de 755 ![]() valor desconegut ![]() | ||||||||||
Rei dels francs | |||||||||||
743 – 751 | |||||||||||
Activitat | |||||||||||
Ocupació | monarca ![]() | ||||||||||
Altres | |||||||||||
Títol | Rei dels francs (743–751) ![]() | ||||||||||
Dinastia | Dinastia merovíngia | ||||||||||
Fills | Teodoric ![]() | ||||||||||
Pare | Khilperic II ![]() | ||||||||||
Llista
|
Khilderic III (714 - voltants del 754), anomenat l'Idiota o el Rei Fantasma, rei dels Francs, va ser el catorzè i darrer rei de la dinastia merovíngia.
Biografia
[modifica]El tron havia estat vacant durant set anys quan el majordom de palau, Carloman, i Pipí el Breu, decidiren en 743 reconèixer Kilderic com rei. Ni el seu llinatge ni la seva relació a la família Merovíngia són coneguts amb certesa. Pot haver estat el fill de Khilperic II.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a6/Childeric_III.jpg/220px-Childeric_III.jpg)
No va prendre part en cap afer públic, que no fos dirigit pels majordoms de palau. Quan, en 747, Carloman es retirà a un monestir, Pipí decidí prendre la corona reial. Pipí envià cartes al papa Zacaries I, preguntant si el títol de rei pertanyia a aquell que havia exercit el poder o aquell amb el llinatge reial. El papa respongué que el poder reial hauria de tenir el títol reial també. En 751, Kilderic fou destronat i tonsurat, deposit et detonsit, a les ordres del successor de Zacaries, Esteve II, perquè, segons Einhard, quia non erat utilis, "no era útil". Els seus cabells llargs eren el símbol de la seva dinastia i dels drets reials (alguns diuen poders màgics); tallant-los, el despullaven de totes les prerrogatives reials. En 752, ell i el seu fill Theuderic es traslladen a l'abadia de Sant Bertí, encara que alguns diuen que ell va anar a Saint-Omer i Teodoric a Saint-Wandrille.[1] Morí aproximadament quatre anys més tard. Sota el carolingis rebé mala premsa, sent anomenat un rex falsus, rei fals, malgrat el fet que era Pipí qui li havia usurpat el tron.
Referències
[modifica]- ↑ «Khilderic III». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
Bibliografia
[modifica]- Junghans, W. Die Geschichte der fränkischen Konige Childerich und Clodovech (Göttingen, 1857).
- Chiflet, J.J. Anastasis Childerici I Francorum regis (Anvers, 1655).
- Cochet, J.B.D. Le Tombeau de Childeric I, roi des Francs (París, 1859).
- Lavisse, E. Histoire de France, tome ii. (París, 1903).
- Wallace-Hadrill, J.M., traductor, 1960. The Fourth Book of the Chronicle of Fredegar with its Continuations Connecticut: Greenwood Press.
- Wallace-Hadrill, J.M. The Long-Haired Kings. Londres, 1962.
- Einhard. Annales Regni Francorum. Arxivat 2007-09-27 at Archive.is
Vegeu també
[modifica]- Francs (article principal sobre els regnes francs)
- Dinastia merovíngia
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.