John Fisher
![]() Retrat per Hans Holbein el Jove ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | 19 octubre 1469 ![]() Yorkshire (Anglaterra) ![]() |
Mort | 22 juny 1535 ![]() Tower Hill (Anglaterra) ![]() |
Causa de mort | pena de mort, decapitació ![]() |
Sepultura | Saint Peter ad Vincula, (Torre de Londres); el cap, llençat al Tàmesis |
Cardenal | |
21 maig 1535 (Gregorià) – | |
Bisbe de Rochester | |
14 octubre 1504 – ← Richard FitzJames – Nicholas Heath → Diòcesi: bisbat de Rochester | |
Bisbe de Rochester | |
22 juny 1535 (Gregorià) ![]() | |
Dades personals | |
Religió | Anglicanisme i Església Catòlica ![]() |
Formació | St John's College, Cambridge Beverley Grammar School ![]() |
Activitat | |
Ocupació | bisbe catòlic (1504 (Gregorià)–), sacerdot catòlic (1491–) ![]() |
Consagració | William Warham ![]() |
cardenal, màrtir | |
Celebració | Església Catòlica Romana, Comunió Anglicana |
Beatificació | 29 de desembre de 1886 , Roma nomenat per Lleó XIII |
Canonització | 19 de maig de 1935 , Roma nomenat per Pius XI |
Pelegrinatge | Torre de Londres |
Festivitat | 22 de juny (6 de juliol en la Comunió Anglicana) |
![]() ![]() |
John Fisher (Beverley, York, 19 d'octubre de 1469 - Londres, 22 de juny de 1535) fou un teòleg i humanista anglès. És venerat com a sant per l'Església catòlica i l'anglicana.
Biografia
[modifica]Fou confessor de Margarida Beaufort, mare d'Enric VII d'Anglaterra, i amic d'Erasme de Rotterdam i de Thomas More. Fisher fou l'any 1503 el primer professor de la càtedra de teologia Lady Margaret a Cambridge. Un any després fou nomenat bisbe de Rochester (1504).
Es va oposar de forma enèrgica a la Reforma protestant, principalment amb el tractat De Veritate Corporis et Sanguinis Christi in Eucharistia (1527). La seva defensa de Caterina d'Aragó i l'oposició als plans d'Enric VIII de divorciar-se'n i canviar la llei de successió foren determinants pel seu empresonament (1534), durant el qual fou nomenat cardenal pel papa Pau III (1535). Aquest nomenament i el seu refús de l'acta de supremacia el va fer ser acusat de traïció, i fou decapitat.
Fou canonitzat pel papa Pius XI el 19 de maig de 1935 igual que Thomas More.
Enllaços externs
[modifica]Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.