Esqualè
L'esqualè o esqualé[1] és un lípid orgànic produït per tots els animals i plantes, inclosos els humans, i que és present, entre altres teixits, al fluix vaginal de la dona.[2] Es pot obtenir nutricional o industrialment del germen de blat, de les olives o de l'oli de fetge de tauró, d'on li ve el nom. En medicina es pot utilitzar com a coadjuvant per a potenciar els efectes d'algunes vacunes contra la grip i el paludisme.[3] Sembla que la pressència d'esqualè a la dieta mediterrània, sobretot gràcies al consum d'oli d'oliva, podria ser un dels elements que fan baixar l'índex de casos de càncer en aquesta població.[4][5]
Rol en la síntesi d'esteroides
[modifica]L'esqualè és el precursor bioquímic de tota la família d'esteroides.[6] L'oxidació (mitjançant l'esqualè monooxigenasa) d'un dels dobles enllaços de l'esqualè produeix el 2,3-epoxiesqualè, que mitjançant una ciclació enzimàtica es converteix en lanosterol, precursor del colesterol i altres esteroides.
Biosíntesi
[modifica]L'esqualè s'obté mitjançant la condensació de dues molècules de pirofosfat de farnesil per reducció amb NADPH, en una reacció que és catalitzada per l'esqualè sintasa.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c7/Cholesterol-Synthesis-Reaction10.png/700px-Cholesterol-Synthesis-Reaction10.png)
Referències
[modifica]- ↑ Esqualé segons la pronúncia occidental i la normativa valenciana, i esqualè segons la pronúncia oriental. Per a més informació, consulteu el Llibre d'estil
- ↑ Fluids corporals femenins extracte del llibre The RE/Search Guide to Body Fluids, de Paul Spinrad. 1994, RE/Search Publications. ISBN 0-940642-28-X (anglès)
- ↑ Benefit and Doubt in Vaccine Additive, article de Andrew Pollack publicat a The New York Times, el 21 de setembre de 2009. (anglès)
- ↑ Squalene: potential chemopreventive agent, de TJ Smith, en agost de 2000. Expert Opin Investig Drugs 9 (8): 1841–8. doi:10.1517/13543784.9.8.1841. PMID: 11060781. (anglès)
- ↑ Olives and olive oil in cancer prevention. Agost de 2004. Eur. J. Cancer Prev. 13 (4): 319–26. doi:10.1097/01.cej.0000130221.19480.7e. PMID: 15554560. (anglès)
- ↑ Bloch, Konrad E. «Sterol, Structure and Membrane Functio» (en anglès). Critical Reviews in Biochemistry and Molecular Biology, 14, 1983, pàg. 47–92. DOI: 10.3109/10409238309102790.
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.