Agnosticizam
Agnosticizam (od grč. ἀγνωστός = nespoznatljiv) je filozofsko, idealističko učenje, koje poriče mogućnost spoznaje objektivno postojećeg svijeta.
Agnosticizam za razliku od ateizma ne kaže da Boga ili Smisla nema, već da on možda i postoji, ali ga na ovom stepenu razvoja ne možemo dokučiti. Agnosticizam je negdje na pola puta između deizma i ateizma: s jedne strane nije opterećen vjerskim dogmama, a s druge strane nije ograničen isključivošću ateizma pošto dopušta mogućnost da ipak postoji neki viši entitet nego što je to čovjek. Zbog gore navedenoga smatra se glavnim takmacem deizma i ateizma.
Pojam je uveo Thomas Henry Huxley 1869. u značenju "ne znati ništa" o nekom nerješivom problemu. Pojam je kasnije poprimio značenje "nemoguće spoznaje". Spoznati se mogu samo podaci neposrednog iskustva ali ne i metafizička stvarnost (npr. bitak stvari, besmrtnost duše, moralni zakoni, opstojnost Božija...). Pojam je sličan ali i različit od skepticizama, naime agnosticizam je više "odustajanje od" nego negacija mogućnosti spoznaje, kao kod skepticizma.
Predstavnici
[uredi | uredi izvor]- Thomas Henry Huxley,
- Robert G. Ingersoll,
- Bertrand Russell
Također pogledajte
[uredi | uredi izvor]- Ateizam
- Filozofija
- Gnoseologija
- Gnosticizam
Nedovršeni članak Agnosticizam koji govori o filozofiji treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.