18. vijek p. n. e.
mileniji:
◄ | 3. milenij p. n. e. | 2. milenij p. n. e. | 1. milenij p. n. e. | ► |
Vijekovi:
◄ | 20. vijek p. n. e. | 19. vijek p. n. e. | 18. vijek p. n. e. | 17. vijek p. n. e. | 16. vijek p. n. e. | ► |
Decenije:
1790te p. n. e. | 1780te p. n. e. | 1770te p. n. e. | 1760te p. n. e. | 1750te p. n. e. | 1740te p. n. e. | 1730te p. n. e. | 1720te p. n. e. | 1710te p. n. e. | 1700te p. n. e. |
18. vijek p. n. e. je vijek koji je započeo godine 1800. p. n. e. a završio godine 1700. p. n. e.
Događaji
[uredi | uredi izvor]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b9/CodexOfHammurabi.jpg/220px-CodexOfHammurabi.jpg)
- 1800. p. n. e. — početak Nordijskog bronzanog doba u periodizacijskom sistmu Oscara Monteliusa.
- 1800. p. n. e.–1300. p. n. e. — Procvat Troje.
- oko 1800. p. n. e. — Hiksi se počinju doseljavati u Deltu Nila. Glavni grad im je Avaris in na sjeveroistoku Delte.
- oko 1792 – 1750. p. n. e. — Babilonija i Mari.
- oko 1792 - 1750. p. n. e. — Napravljena Hamurabijeva stela, iz Suse (suveremni Shush u Iranu). Danas se čuva u pariskom Musée du Louvre.
- 1787 – 1784. p. n. e. — Amoriti osvajaju Uruk i Isin.
- 1786. p. n. e. — Egipat: Kraljica Sobekneferu umire. Kraj Dvanaeste dinastije, početak Trinaeste i Četrnaeste dinastije.
- 1779. p. n. e. — Zimrilim, kralj Marija, počinje vladati.
- 1770. p. n. e. — Babilon, glavni grad Babilonije postaje najveći grad na svijetu, pretekavši Tebu, glavni grad Egipta.[1] Arhivirano 18. 8. 2016. na Wayback Machine
- 1766. p. n. e. — Shang poražava i preuzima vlast od dinastije Xia u Kini .
- 1764–1750. p. n. e. — Ratovi Hammurabija.
- 1757. p. n. e. — Mari je opljačkan Hammurabija, a Zimrilimova palača uništena.
- 1757. p. n. e. — Zimrilim, kralj Marija, umire.
- 1750. p. n. e. — Hiksi okupiraju Sjeverni Egipat.
- 1750. p. n. e. — Kolosalna vulkanska erupcija Mount Veniaminofa na Aljasci.
- prije oko 1750. p. n. e. — Napravljena Investitura Zimrilima (Zimiri-Lim, kralja Marija, pred božicom), faksimilne zidne slike na iz Zimrilimove plače u Mariju (suvremeni Tell Hariri, Irak), Dvor 106. Danas se nalazi u pariskom Musée du Louvre.
- 1749 – 1712. p. n. e. — Mezopotamske pobune.
- Rana Kultura Unetice, počeci bronzanog doba u Centralnoj Evropi.
- Minojska civilizacija: faza II Srednjeg perioda (MM II).
Značajne osobe
[uredi | uredi izvor]- Hammurabi (1792 . p. n. e.–1750. p. n. e.), vladar Babilonskog Carstva
- Tang, koji je srušio cara Jiea, posljednjeg vladara dinastije Xia.
Rođenja
[uredi | uredi izvor]- 1726. p. n. e. — Išmael, sin Abrahamov, prema Hebrejskom kalendaru
- 1712. p. n. e. — Izak, sin Abrahamov, prema Hebrejskom kalendaru
Smrti
[uredi | uredi izvor]- 1764. p. n. e. — Peleg, sin Eberov, (r. 2003. p. n. e.) prema Hebrejskom kalendaru
- 1763. p. n. e. — Nahor, sin Serugov, (r. 1911. p. n. e.) prema Hebrejskom kalendaru
- 1753. p. n. e. — Noa (r. 2704. p. n. e.) prema Hebrejskom kalendaru.
- 1750. p. n. e. — Hammurabi (srednja hronologija)
- 1734. p. n. e. — Reu, sin Pelegov, (r. 1973. p. n. e.) prema Hebrejskom kalendaru
- 1711. p. n. e. — Serug, sin Reuov, (r. 1941. p. n. e.) prema Hebrejskom kalendaru
Pronalasci, otkrića, pojave
[uredi | uredi izvor]- oko 1700. p. n. e. — Srednji datum za stvaranje Phaistosovog diska, jedne od najvećih arheoloških misterija.
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.