Лезгинци
Лезгинци Лезгияр | |
![]() | |
![]() Лезгини позират за снимка по време на въстание от 1930 г. срещу съветските власти, вдигайки показалците си, за да символизират Таухид. | |
Общ брой | 1 милион |
---|---|
По места | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
Език | лезгински език |
Религия | мюсюлмани (сунити) |
Сродни групи | агули, арчинци, будухи, кризи, рутулци, табасарани, удини, цахури |
Лезгинци в Общомедия |
Лезгинците (самоназвание: лезги, лек; мн.ч. – лезгияр, леки) са древен кавказки народ, живеещ в планинските части от двете страни на Дагестано-Азерската граница около река Самур. Те са едни от коренните жители на Кавказ и говорят лезгински език. Най-голямата част от тях живеят в Русия и Азербайджан. Лезгинци живеят също така в Казахстан, Киргистан, Украйна, Узбекистан и Турция.
Език
[редактиране | редактиране на кода]Лезгинският език е включен в лезгийската подгрупа на нахско-дагестанската група на севернокавказкото езиково семейство. Руският и азербайджанският език също са често говорени сред лезгините (като втори език). Повечето лезгини са дву- и триезични. Лезгийският език е разделен на 3 диалекта: кюрински, самурски и кубински. Кюринският диалект включва гюнейския, яркинския и курахския диалект; самурският – предкузпарински преходен диалект и ахтински диалект. Има и независими диалекти: Куруш, Гилияр, Фи и Гелхен.
През 1905 г., за да улесни русификацията на народа, руското царско правителство се опитва да създаде лезгинската писменост на базата на разработената „Кюринска азбука“, но този опит се проваля. През 1928 г. е въведена латинската азбука за лезгийския език, а през 1938 г. е въведена нова азбука на базата на кирилицата. Литературният език „лезги“ се основава на диалектите гюней и кюрин.
Религия
[редактиране | редактиране на кода]Вярващите лезгини изповядват сунитския ислям, а малцинството – ханафизъм. Изключение правят жителите на няколко села в Република Дагестан, които са шиити.
Външни препратки
[редактиране | редактиране на кода]Източници
[редактиране | редактиране на кода]- ↑ Всероссийская перепись населения 2002 года // ???, ???. Архивиран от оригинала на 2008-02-02. Посетен на 24 декабря 2009.
- ↑ Этнический состав Азербайджана (по переписи 1999 года) Демоскоп
- ↑ Всеукраїнський перепис населення 2001. Русская версия. Результаты. Национальность и родной язык.
- ↑ Национальный состав, вероисповедание и владения языками в Республике Казахстан, архив на оригинала от 29 април 2020, https://web.archive.org/web/20200429184818/http://www.stat.kz/p_perepis/Documents/010411_%D0%BD%D0%B0%D1%86%20%D1%81%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B2%20%D1%80%D1%83%D1%81.doc, посетен на 7 юни 2011
- ↑ Численность постоянного населения Кыргызской Республики по национальностям, архив на оригинала от 30 май 2011, https://web.archive.org/web/20110530011450/http://212.42.101.100:8088/nacstat/sites/default/files/3.1.pdf, посетен на 30 май 2011
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.