Mårten Eskil Winge: Thor's Fight with the Giants
![reasonator:Q18449416](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/ba/Wikidata-Reasonator_small_logo.svg/5px-Wikidata-Reasonator_small_logo.svg.png) |
Artist |
|
|
Başlıq |
English: Tor's Fight with the Giants Svenska: Tors strid med jättarna |
Object type |
rəsm əsəri object_type QS:P31,Q3305213 |
İzah |
English: According to Norse mythology, thunder and lightning occur when the Æsir god Thor is angered, and so he rides out on his chariot, pulled by the goats Tanngnjóstr and Tanngrisnir, on the hunt for wickedness in the form of the Ettins. In his fight against this race of giants, he swings his hammer Mjöllnir and pulls on his belt of power, Megingjörð, which boosts his power. Psychologically, Thor is quite simple, in comparison with the brooding Odin. He was worshipped mainly by farmers and slaves.
In Mårten Eskil Winge’s interpretation, Thor is strong, blond, resolute and fearless. The painting was extremely well received when it was shown for the first time at Nationalmuseum in 1872, a time when Norse mythology and the gods were enjoying great popularity. Winge was one of many Scandinavian artists who painted the Æsir gods in the 1870s. And their paintings and sculptures still influence our ideas about Vikings and the Æsir gods to this day.
Winge’s original audience interpreted the painting as a general depiction of good battling evil. In modern times, Thor’s battle with the giants has been perceived as an expression of Nationalist or Fascist ideals. The blond-haired Thor has been seen as a defender of the Nordic ideal that is threatened by the dark-haired giants. The swastika on Thor’s belt of power has no doubt helped to make the painting popular among various right-wing extremist groups. For Winge and his contemporaries, the swastika was an ancient decorative symbol for the sun, appearing in architectural decoration and in various logos. Svenska: Enligt fornnordisk mytologi hörs blixt och dunder från himlen när asaguden Tor vredgas. Han far då fram i sin vagn, dragen av bockarna Tanngnjóstr och Tanngrisnir, i jakt på ondskan i form av jättar. I kampen mot dem svingar han sin hammare Mjölner och drar åt svångremmen på sitt kraftbälte Megingjord, vilket får hans styrka att växa. Psykologiskt sett är Tor rätt enkelt funtad, till skillnad från grubblaren Oden. Han dyrkades främst av bönder och trälar.
I Mårten Eskil Winges tolkning är Tor stark, blond, beslutsam och orädd. Målningen fick ett mycket positivt mottagande när den för första gången vi¬sades på Nationalmuseum år 1872. Intresset för den fornnordiska historien och gudavärlden låg i tiden. Winge var en av flera skandinaviska konstnärer som under 1870-talet målade asagudarna. Deras målningar och skulpturer präglar än i dag vår före¬ställning om vikingen och asaguden.
Winges samtid tolkade målningen som en allmän skildring av det godas kamp mot det onda. I modern tid har Tors strid med jättarna uppfattats som ett uttryck för nationalistiska eller fascistiska ideal. Den ljushårige Tor har setts som en försvarare av ett nordiskt ideal som hotas av de mörkhåriga jättarna. Svastikan på Tors kraftbälte har säkert bidragit till att målningen blivit populär hos olika högerextrema grupper. För Winge och hans samtid var svastikan en dekorativ och ålderdomlig symbol för solen. Den förekom i arkitektonisk utsmyckning och i olika logotyper. |
Depicted people |
Tor ![Vikidatada redaktə et](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8a/OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg/10px-OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg.png) |
Original caption InfoField | English: According to Norse mythology, thunder and lightning occur when the Æsir god Thor is angered, and so he rides out on his chariot, pulled by the goats Tanngnjóstr and Tanngrisnir, on the hunt for wickedness in the form of the Ettins. In his fight against this race of giants, he swings his hammer Mjöllnir and pulls on his belt of power, Megingjörð, which boosts his power. Psychologically, Thor is quite simple, in comparison with the brooding Odin. He was worshipped mainly by farmers and slaves.
In Mårten Eskil Winge’s interpretation, Thor is strong, blond, resolute and fearless. The painting was extremely well received when it was shown for the first time at Nationalmuseum in 1872, a time when Norse mythology and the gods were enjoying great popularity. Winge was one of many Scandinavian artists who painted the Æsir gods in the 1870s. And their paintings and sculptures still influence our ideas about Vikings and the Æsir gods to this day.
Winge’s original audience interpreted the painting as a general depiction of good battling evil. In modern times, Thor’s battle with the giants has been perceived as an expression of Nationalist or Fascist ideals. The blond-haired Thor has been seen as a defender of the Nordic ideal that is threatened by the dark-haired giants. The swastika on Thor’s belt of power has no doubt helped to make the painting popular among various right-wing extremist groups. For Winge and his contemporaries, the swastika was an ancient decorative symbol for the sun, appearing in architectural decoration and in various logos. Svenska: Enligt fornnordisk mytologi hörs blixt och dunder från himlen när asaguden Tor vredgas. Han far då fram i sin vagn, dragen av bockarna Tanngnjóstr och Tanngrisnir, i jakt på ondskan i form av jättar. I kampen mot dem svingar han sin hammare Mjölner och drar åt svångremmen på sitt kraftbälte Megingjord, vilket får hans styrka att växa. Psykologiskt sett är Tor rätt enkelt funtad, till skillnad från grubblaren Oden. Han dyrkades främst av bönder och trälar.
I Mårten Eskil Winges tolkning är Tor stark, blond, beslutsam och orädd. Målningen fick ett mycket positivt mottagande när den för första gången vi¬sades på Nationalmuseum år 1872. Intresset för den fornnordiska historien och gudavärlden låg i tiden. Winge var en av flera skandinaviska konstnärer som under 1870-talet målade asagudarna. Deras målningar och skulpturer präglar än i dag vår före¬ställning om vikingen och asaguden.
Winges samtid tolkade målningen som en allmän skildring av det godas kamp mot det onda. I modern tid har Tors strid med jättarna uppfattats som ett uttryck för nationalistiska eller fascistiska ideal. Den ljushårige Tor har setts som en försvarare av ett nordiskt ideal som hotas av de mörkhåriga jättarna. Svastikan på Tors kraftbälte har säkert bidragit till att målningen blivit populär hos olika högerextrema grupper. För Winge och hans samtid var svastikan en dekorativ och ålderdomlig symbol för solen. Den förekom i arkitektonisk utsmyckning och i olika logotyper. |
Tarix |
1872 date QS:P571,+1872-00-00T00:00:00Z/9 |
Orta |
English: Oil on canvas oil on canvasmedium QS:P186,Q296955;P186,Q12321255,P518,Q861259 |
Ölçülər |
Hündürlük: 484 sm; eni: 333 sm dimensions QS:P2048,484U174728 dimensions QS:P2049,333U174728 |
Saxlanıldığı kolleksiya |
institution QS:P195,Q842858 |
Accession number |
NM 1250 |
Exhibition history |
|
Yazılar |
Svenska: Signerad: M.E. Winge 1872. Stockholm. |
İstinadlar |
Nationalmuseum Sweden artwork ID: 18253 ![Vikidatada redaktə et](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8a/OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg/10px-OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg.png) |
Source/Photographer |
Nationalmuseum |
İcazə (Faylın təkrar istifadəsi) |
|
This file was provided to Wikimedia Commons by the Nationalmuseum (Stockholm) as part of a cooperation project with Wikimedia Sverige.
|
|
This is a faithful photographic reproduction of an original two-dimensional work of art. The work of art itself is in the public domain for the following reason:
Public domainPublic domainfalsefalse
|
https://creativecommons.org/publicdomain/mark/1.0/PDMCreative Commons Public Domain Mark 1.0falsefalse
This digital reproduction has been released under the following licenses:
Public domainPublic domainfalsefalse
|
|
Nationalmuseum has placed those images in the Public Domain which have been acquired exclusively by digital reproduction of those works of art that are no longer protected by copyright. Nationalmuseum does not consider that a new copyright emerges for the reproduction.
Nationalmuseum has stated some guidelines below what we consider best practice when using images in the Public Domain. The guidelines below are based on the Europeanas Public Domain Usage Guidelines, but there is no legal liability to comply to them.
- When you use a public domain work please credit the author or creator.
- Please also credit Nationalmuseum and the photographer, who created the digital reproduction and made it available.
- When you use or modify a public domain work you should not attribute the changes to the creator or the provider of the work.
You can easily link to the object as a source, otherwise we recommend the following:
Artist: Title, Date, Nationalmuseum (Photo: photographer’s name), public domain
|
|
Bu fayl bütün əlaqəli və qonşu hüquqlar da daxil olmaqla, müəllif hüquqları qanununa əsasən məlum məhdudiyyətlərdən azad olduğu müəyyən edilmişdir.
| https://creativecommons.org/publicdomain/mark/1.0/PDMCreative Commons Public Domain Mark 1.0falsefalse
In many jurisdictions, faithful reproductions of two-dimensional public domain works of art are not copyrightable. The Wikimedia Foundation's position is that these works are not copyrightable in the United States (see Commons:Reuse of PD-Art photographs). In these jurisdictions, this work is actually in the public domain and the requirements of the digital reproduction's license are not compulsory.
| |